107 



vidtagit för upprättandet och underhållet af det i samband 

 härmed för värden af personer lidande af spetälska upp- 

 byggda hospitalet. 



Emellertid förefanns redan därförinnan ett hospital i 

 Wiborg. Genom ett af kyrkoherden i Äyräpää Henrik Ma- 

 kerland den 17 oktober 1445 upprättadt testamente tillde- 

 lades nämligen „spitalen j wiborgh" en ko och 4 far l ). Det 

 hospital, som härvid afsågs, var sannolikt ett inom Wiborgs 

 stad beläget, i likhet med Helge-Ands-huset i Abo afsedt 

 för fattiga, ålderstigna och bräckliga personer närmast för 

 sådana frän Wiborgs stad. På samma sätt som Helge-Ands- 

 huset i Abo emellanåt äfven benämndes Abo hospital, 

 tilldelas äfven nyssnämnda inrättning inom Wiborgs stad 

 någon gång namn af „spetal", ehuru den meräudels går under 

 namn af „siukstufvu". Leprosoriet utanför staden tillägges 

 däremot nästan aldrig annan benämning än »spetal", »hospi- 

 tal". Hvilken omfattning sjukstugan i Wiborg under 1400- 

 och början af 1500-talen egde, därom saknas hvarje under- 

 rättelse. Likaså finnes icke något närmare meddelande om 

 huru stort antal sjuka det af Tott inrättade hospitalet ur- 

 sprungligen var afsedt att inrymma samt huruvida det i 

 förening därmed inrättade kapellet verkligen blef försedt 

 med sex prester. Vid Gustaf 1 kröning 1523 gafs „Spe~ 

 talen weth wiborgh" i förläning åt „her Eskil" 2 ), hvilken 

 förläning bekräftades genom ett af Gustaf I i Stockholm 

 den 12 maj 1526 utfärdadt bref, hvarigenom „her Eskil 

 Michelsson" erhöll „sancte marie magdalene hospital uthau- 

 för Wiborgh j fiulandh med sanghanime gotz alle yxeielkar 



! ) Arwidsson A. I. Handlingar till upplysning af Finlands 

 häfder, Bd. Ill pag. 65. Stockholm 1849. 



-) Granlund, V. Konung Gustaf den forstes registratur. 

 Bd. 1 nas- 170. Stockholm 1861. 



