229 



Ehuru den statistik, som ligger till grund för deD senare 

 tabellen, är mindre omfattande — den liar uemligen att 

 uppvisa endast 454 dödsfall - är den dock tillräcklig för 

 att öfvertyga om att den här framträdande skilnaden i död- 

 lighet under perioderna 1842—1900 och 1879—1900 (såle- 

 des äfven före och efter 1879) är verklig och ej blott till- 

 fällig. Vi ha derfor ansett de för den senare perioden 

 beräknade i tab. C upptagna mortalitetskoefficienterna före- 

 trädesvis: kunna betraktas såsom representerande den san- 

 nolika dödligheten bland prester äfven under den närmaste 

 framtiden. 



På grundvalen af dessa koefficienter m x utarbetades 

 nu en fullständig mortalitetstabell för prester (tab. I), utvi- 

 sande å ena sidan antalet öfverlefvande l x för hvarje ålders- 

 är x af en antagen generation jemnårige män (10000 20- 

 a ringar) samt å den andra dödlighetsstyrkan fi x . Antalet 

 öfverlefvande beräknades genom successiv användning af 

 formeln 



l , , = w l , 



X -f- 1 XX' 



der w = 1 — m betecknar sannolikheten för en a>årig man 



XX ~ 



att upplefva åldern x -J- 1 . 



Den hastighet, hvarmed antalet öfverlefvande vid en 

 viss ålder x aftager, benämnes dödlighetsstyrka och beteck- 

 nas vanligen med p x . Matematiskt uttryckt definieras den- 

 samma genom formeln 



dl ,i 



u, — — ,--*- = -- nep. log / . 

 ^ x l dx dx v ' 



X 



Om man i allmänhet för tabellvärdena af en funktion 

 /'(./) och dess successiva differenser fi-f-i-h'" antager 

 följande schema: 



