319 



Aret har varit relatift askfattigt. Antalet åskdagar 

 understiger märkbart tioårsmedeltalet (97 mot 102,s) och 

 antalet åskutbrott (1,182) är det minsta, som öfverhufvudt 

 hittills anmälts under ett år. Den sistnämda omständig- 

 heten har delvis sin förklaring i observatörernas ringa 

 antal. Anmärkningsvärdt är, att i Januari månad före- 

 kommit 6 åskdagar, emot 1 ä 3 under tidigare år. Maj 

 och Augusti hade blott 7 resp. 17 åskdagar (tioårsmedel- 

 talen äro 12,6 resp. 25, -t), däremot var antalet åskdagar 

 i Juli ovanligt högt (29). Under 4 dagar förekom endast 

 kornblixt eller blixt utan dunder. 



3. Åskvädrens förlopp under de särskilda 

 åskvädersdagarne. 



Januari månad. 



Januari manad uppvisar ett för denna månad ovan- 

 ligt högt antal åskdagar, nämligen 6, jämte en dag med 

 endast blixt utan dunder. Den höga temperatur, som tid- 

 tals varit rådande under denna månad, i förening med 

 barometriska minima, synes i hög grad hafva främjat 

 uppkomsten af åskväder, som ju i allmänhet äro sällsynta 

 under denna årstid. Antalet åskutbrott var 25 med 2 

 hagelfall och ett åskslag. 



1) Januari 11. Minimum i Ishafvet; hög temperatur. Aska 

 kl. 1 t', m. i Tuusniemi. 



2) Januari 18. Lågt lufttryck i trakten af Ishafvet; tempe- 

 raturen öfver fryspunkten. Stark åska i Ruskeala kl. 10.15 e. m. 



3) Januari 19. En stark barometrisk depression har utbildat 

 sig i trakten af Ishafvet; temperaturen är hög. Aska under före- 



\ 



