424 



ndl. cl of. doff (gr. tvcfo-yågoov -C *dhubho-) jämte got. 

 (hmhs. isl. daufr. Verben fitna. hitna, hlotna kunua dock 

 icke tolkas som adjektivaf ledningar. — Adjektiven midr 

 miör och sliär sliör (p. 18, 19) af ljuda icke med mér resp. 

 slér; man jämföre numera Hultman, Arkiv XVII 209 ff. 

 Kock, Arkiv XVII 355 samt v. Friesen, Till den nord. 

 språkhistorien p. 30 ff. (skrifter utg\ af K. Human. Ve- 

 tenskapssamfundet i Uppsala VII. 2). — P. 20 f.: No. dial. 

 burg, sv. d. borger och fsv. hel-brugdlier äro förmodligen 

 ombildningar af resp. fno.-isl. birgr och fsv. hll-brigder. Msv. 

 il-funder o. s. v. kan vara en bahuvrihi -bildning på msv. 

 fund 'påfund, påhitt, anslag' (Karsten, Ark. XIII 384). Nno. 

 Muklc sammanhänger med nht. glucken Muchen, onomatopoie- 

 tiskt ord (Falk, Ark. XIII, 198). — P. 22: 1 bit-hundr och Ut- 

 sått fattades förra ledet antagligen som substantiv: bit n. 

 'bett' (jfr Falk, Arkiv XIII 202) — . P. 24: Ett samgerm. 

 a-stamsadj. med e-vokalism är möjligen äfven fno-isl. (Fr. 2 .) 

 hrär 1) 'gjennemtrukken af Fugtighed, raa, mods. skarpr 

 (o: tor)', 2) 'raa, om dyrisk Fude (kjod, Fisk) som aedes i 

 sin naturlige Tilstand' ; fsv. (Schyter, Södervv.) rar 'rå, tuk- 

 tig, okokt', da. raa cl. s. Germanska paralleller: flit. rö (fl. 

 rmer *hräwa-), mht. rö (rawer), is. hrä «hräwa-, Holthau- 

 sen, As. Elementarb. § 167 anm. 1), ndl. raauw, ags. hréaw 

 'roh, uugekocht'. De nordiska formerna kunna i och för sig 

 representera antingen urg. hrcewa- el. hrawa-; jfr dock ti. lån- 

 ordet radka < *räwa 'rå' (Thomsen, Einfl. p. 78). Ordet är 

 sannolikt a- (icke wa-) stam: jfr lind. leravis 'rohes fleisch, 

 as', Jcrilra- 'blutig, roh, grausam', gr. x^éac xqvsqöc, lat. cruor 

 o. s. v., se t. ex. Schade, Wbch I 422, Zupitza. Grutt. p. 

 124. — P. 29: vigia tvingar icke till antagandet af ett 

 1113a- = iiiha i got. weihs (Kluge, Literaturbi. f. germ. u. 

 rom. Phil., år 1896 Nr. 1). - - P. 29: 1 Mg-eidr 0. s. v. 

 kan förra ledet ha uppfattats verbalt (liuga), kanske äfven i 

 lug-vitne I 7. -- P. 34: Se angående njugg dol 11 281. - 

 P. 35: Till ordgruppen 11 1. a, hör ännu nsv. d. (dalmål: 

 Noreen, Sv. Ldsm. [V. 2, 154) sick 'sank', jfr \1>. siekna 

 'sjunka' i Finland (Freudenthal, Vöråmålel p. 177) - P. 



