425 



39: Fno.-isl. nfr o. s. v. är icke nord. nybildning: jfr mit. 

 rive 'verschwenderisch, freigebig, reichlich', adv.: 'gehörig, 

 sehr, stark": ans. rif 'fierce' (möjl. ^'a-stam : Falk, Ark. XIII 

 196). - I>. 40: Angående fno.-isl. lågr jfr del 11 204. - 

 P. 45: Ags. fåh "bunt" är = germ. fafåa- (Kluge, Litera- 

 turblatt fur germ. u. rom. Phil.. 1896. Nr. 1). — P. 59, urg. 

 plaiha-: Läs ags. flläh (pro flär); urg. haita-: tillfoga la. Hai- 

 tis 'calidus' (Thoiiison. Einfl. p. 134). - • P. 63: Tillfoga: 

 opin-skår = opin-skärr (se II 272); jfr till' got. uskaws gr. 

 i>vo-ox6oc 'opferschauer' (Uhlenbeck, Et. Wb. d. got. spr.) 

 — P. 64: Angående fno.-isl. lik-firar nisl. firar o. s. v. sr 

 mina „Beiträge znr germ. Wortkunde" p. 8. — P. 68: Adj. 

 Mnger, jfr del II 160 f. — P. 73, urg. firay.a-\ Jfr an- 

 gående fno.-isl. firar annorlunda Hellquist. Arkiv f. nord. 

 fil. XI 348 ff; XIV 175: firar < *firanh(y)-: got. fireihan 

 etc; jfr äfveu ags. firöh 'rancidus, bitter', firöh 'rancour, in- 

 vidia, odiuni 1 (Björkman, Scandin. Loanwords I 107); be- 

 träffande isl. fireyia, nsv. dial. trä "lysten efter' se Karsten 

 Beitr. z. germ. Wortkunde p. 5 f. — P. 74: Till ordgrup- 

 pen b) kunna ännu fogas nsv. sank 'sumpig': dial. sinka 

 "sjunka* Rietz 567 a. (jfr nsv. subst. sank 'sjunket tillstånd". 

 dial. i Österbotten (Finnl.) sänkko f. 'sank mark', nno. sokk 

 in. 'Indssenkning') och nsv. d. sprant 'ytterst liflig, skygg. 

 om hästar': dial. sprinta "springa' (Pdetz 661 a). -- P. 77: 

 firpngr, jfr del II 232 f. — P. 78: Sammansättningarna pä 

 -leitr äro enl. Falk, Ark. XIII 200, bahuvrihi till ett förlo- 

 radt subst, leit 'ansigte' (jfr isl. leit. f. 'a search, exploration", 

 got. wlaitön 'umherblicken'). Nsv. rud-lett o. s. v. == isl. 

 rauö-leitr el. rauö-litr o. s. v. (litr m.). — P. 79: Läs gr- 

 skreidr (pro er-skreidr): adj. grr 'rask' (Falk, Ark. XIII 

 202). — P. 85: I den här gifna öfversikten af de urgerm. 

 betoningsförhållandena ha upptagits äfven bildningar, hvilka 

 blott skenbart höra hit. i det de — såsom af den föreg. un- 

 dersökningen framgår — till sitt ursprung sannolikt äro 

 särspråkliga. Dessa formationer värka i detta sammanhang 

 störande och böra afsöndras; de äro: frå (77). greis (78), 

 siar (38). drus (11). glis (22). gris (22), hagr (10) bligr (11), 



