430 



til at gjore Stillingen lettere', högla = högliga ( hégliga), 

 högligr = hégligr, hoglåtr, högleiki in., hoglifi n. (== héglifi), 

 höglifismadr, höglyndi n., höglyndr, hSgräör jfr hogrédi), 

 högsamr (= hégsamr), högsemd f.. högseta t'., högstyrdr, 

 högsétr, högviTcinn, hogvérast (— hégvérasf), högvcerdarandi 

 m., hogvceri f. o. n. (hdgv4ri n.), hogvérismaör, hogvérleikr 

 hogvérliga, hogvérligr, högvérr — hégvérr. Denna form- 

 växling - låter osökt förklara sig ur ett paradigm *högu- 

 *hÖ5!,ö-: M-stammen har bevarats endast i komposition (ett 

 analogt förhållande i fråga om några vestgerm. (o. nord.) 

 M-adjektiv har påpekats II p. 227). Pörevarande adj. är, 

 enligt en tvifvelsutan riktig (mig muntligen meddelad) för- 

 slagsmening af Fil. mag. E. A. Ekman (Tunkelo), bevaradl 

 som lånord i finskan: jfr huokea, -ia 'lätt lindrig' « hlgia-, 

 jfr ti. aiitia = got. auj)ja-)\ därjämte reflekteras ^"a-stam- 

 mens nominativ (fvn. hégr < *hö3iz) af ti. huojis [gen. 

 huoläin) = huohia, jfr häraf haojistan 'fälla priset' huojis- 

 tua 'lindras, lättas", medan w-stammen*Aöött- föreligger i en 

 tredje finsk variant: huojas 'lätt att bära eller göra", be- 

 handlad i finskan som a-stam (jfr ti. harms (gen. hartaan) 

 = got. hart/ as. — P. 226. urg. $elu- 3U1Ö-: Härmed för- 

 binder jag förslagsvis följande finska ordgrupp, som sålunda 

 voro germ. längods: kila (— leild) 'brunst; testikel". Tciluta 

 'www löpsk' samt möjligen ollähéla-lla 'hålla fri måndag' (= 

 ?roa sig'), heljailla 'väsnas' af ett grundord * Tcélja- : jfr nsv. 

 dial. gél, gäl, giäl 'yr, glad, munter, liflig. brunstig' (kelja- 

 pro kilja- [jfr fvn. gilmadr, nsv. d. gil 'brunstig'] liksom ti. 

 téljo = fvn. fiilja, ti. rengas = hringr). — P. 231, urg. 

 angua-: ^'a-stammen angja- (flit. angi, engi, ags. en$e, isl. 

 orif/r) återspeglas af fi. lånordet arikea 'träng' (Thomsen, 

 Beroringer mellem de tinske og baltiske sprog p. 116 n. 3). 

 ■ P. 243. urg. ^rmtfa-: Tillfoga la. graves 'canus' (Thom- 

 sen, Kinll. ]). 145). - I'. 259: Beträffande fvn. slår, sliör 

 se ofvan (Tillägg t. 1 p. 18). - P. 267: Till de under 1») 

 upptagna adjektiven hör älven isl. greipr 'rapax' (poet.: Eg,): 

 gripa; jfr ags. cet-^répe (poet.) 'seizing, aggressivt»': suttix- 

 bildningen osäker: ja- el. //-slam. — P. 268: Beträffande feigr 



