88 G. O. Särs. 



dommelige bølgeformige Formation, der udraærker selve 

 Langesundslandet, fortsætter sig ogsaa mod Syd under Vån- 

 det i temmelig betydelig Afstand fra Land, hvorfor her 

 fremkommer flere som oftest i Syd og Nord gaaende Dyb- 

 render dels med Sand- dels med Leerbiind, begrændsede 

 af grundere ofte med rig Algevegetation udstyrede Bakker. 

 Man kan ogsaa her naa ned til meget betydelige Dybder. 

 I V2 Mils Afstand lige i Syd skal man saaledes alle- 

 rede have en Dybde af over 100 Favne med jevn Leer- 

 bund, hvor Fiskerne til visse Tider af Aaret drive et tem- 

 meligt rigt Kveite- og Langefiskeri. Her vikle vistnok 

 kunne findes adskilligt. Da imidlertid hele Havet her staar 

 paa, udkræves nogenlunde roligt Veir for at kunne faa 

 undersøgt dette Strøg nøiere, noget der desværreikke var 

 Tilfældet, da jeg opholdt mig her. Strax indenfor den 

 Hge ud for Byen beliggende Langø kommer man ind i 

 Langesundsfjorden, der ved de talrige i Indløbet liggende 

 Øer og Holmer er temmelig beskyttet mod Hav og Veir. 

 Man har her strax en Dybde af halvhundrede Favne med 

 leerblandet Mudderbund, der paa visse Punkter synes at 

 være temmehg rig paa de finere Smaadyr, man alene ved 

 Hjælp af den fine Bundskrabe kan forskaffe sig. Faunaen 

 her synes idethele at være meget lig samme i Christiania- 

 fjorden. Dog er der ogsaa adskillig Forskjel. Af Slæg- 

 ten Nematopus forekommer ogsaa her en Art meget al- 

 mindeligt, men det er ikke den i Christianiafj orden almin- 

 delige Nematopus serratus men en anden Art N. Goësii. 

 Lignende er ogsaa Forholdet med Sl. Eurycope blandt 

 Isopoderne. Den her alleralmindeligste Art er den i Chri- 

 stianiafj orden saa yderst sjeldne E. nmtica. Af Cumaceer 

 findes her foruden flere af de ogsaa i Christianiafjorden 

 forekommende Arter den ved sit piggede Udseende saa 



