Om Christianiafjordens Fauna. 247 



hos hvilken sidste do kun indtage den bågeste Halvdeel 

 af Svøbens Længde, medens de paa den forreste eller 

 ydre Deel blive sparsommere, kortere og simpelt haar- 

 formige. Hos Hunnen har jeg paa den indre Svøbe talt 

 22 Led, af hvilke det første er meget langt (omtrent V3 

 af den hele Svøbes Længde), hos Hannen 30—36 Led, af 

 hvilke det første omtrent er V4 af Svøbens Længde. — 

 Den ydre Svøbe (Fig. 6, 7, f) afgiver et godt Kjende- 

 mærke til Kjønnenes Adskillelse. Hos Hunnen er den 

 nemlig børsteformig (Fig. 6, f) og endog lidt tyndere 

 men mere pludselig tilspidset i Enden end den indre Svøbe 

 (som kun lidt efter lidt afsmalnes imod dens Ende), hos 

 Hannen derimod tyk og plump (Fig. 7, f), dobbelt indtil 

 3 Gauge saa tyk som den indre, cylindrisk, ligeledes plud- 

 selig tilspidset i Enden (Spidsen temmehg lang og meget 

 tynd) og kun lidet kortere end den indre Svøbe (hos 

 Hunnen er den betydeligt kortere). Den er forresten hos 

 begge Kjøn langs ad dens underste Side besat med simple 

 fine Haarbørster, hvilke sidde knippeviis ved den ydre 

 Ende af hvert Led og næsten ere dobbelt saa lange som 

 Leddenes Brede. Paa den yderste tilspidsede, af 2—3 

 lange og smale Led bestaaende Ende af Svøben blive 

 Børsterne pludselig overmaade korte og uregelmæssigt 

 spredte. Hos Hannen ere Børsteknipperne rigeligere end 

 hos Hunnen. Hos denne sidste har jeg paa den ydre 

 Svøbe talt 16 Led, af hvilke det første omtrent ndgjør V4 

 af den hele Svøbes Længde, hos Hannen 25 — 29 Led, af 

 hvilke det første ikke har nogen betydehg Længde, da 

 det ikke er større end de 2 følgende Led tilsammentagne. 

 De ydre Antenner (Fig. 1, 8) ere ikke meget langt- 

 fra (omtrent Vs) ^^ Kroppens Længde, deraf Svøben noget 

 nær Vé- ^^^ bladdannede Yedhæng (Fig. 2, 8, i) er om- 



