Om Christiaiiiafj ordens Fauna. 249 



liniedannet, tykkere ved Roden, tyndere imod Enden, paa 

 den indre Side og paa Enden er den besat med endeel 

 Fjærb^n-ster. Svøben (ibid., c) udinœrker sig, som alle- 

 rede anført, ved sin Størrelse og er pladedannet, lang- 

 strakt elliptisk eller noget tungelbrmig, smalere i den 

 forreste Ende, som naaer langt frem foran Palpens Spids. 

 Hele dens Rand er besat med eu Rad Fjærbørster, hvis 

 Smaafjær staae overordentlig tætte ligesom i Fanen af en 

 Hanefjær. Disse Fjærbørster danne saaledes en tæt 

 Bræmme om den hele Rand. De paa den bågeste Ende 

 siddende forlænge sig overordenthgt, indtil en Længde 

 som den Jiele Svøbe, og blive i deres ydre Halvdeel over- 

 maade fine, bløde og bøiehge, og deres Smaafjær saa 

 smaa, at disse Fjærbørster ved mindre stærk Forstørrelse 

 kun vise sig som simple Haarbørster (Kuøyer har ogsaa 

 hos andre Arter betragtet dem som saadanne). Svøbeu 

 ligner i det Hele mest samme hos A r gis lar efter Krøyers 

 Afbildning (1. c. Tab. 5 Fig. 52). 



Første Par Kjævefødder (Fig. 14) har den sæd- 

 vanhge Form som f. Ex. hos Crangon boreas (Krøyer 1. c. 

 Tab. 4 Fig. 5). Kjævedelen (Fig. 14, a) er liniedannet, 

 noget pladeagtig, bredere ved Roden, smalere imod Enden, 

 og paa den indre Rand besat med mange og lange, paa 

 den ydre med faa og korte Fjærbørster. Skaftet af Pal- 

 pen (Fig. 14, b) er kun ganske hdt længere end Kjæve- 

 delen og forsynet med Fjærbørster langs dets lamelløse 

 ydre Rand, men ingen paa den indre; Snærten, som er 

 vendt indad og noget fremad, viser i dens Endedeel 7 — 8 

 utydehge Led, hvilke betegnes ved de lange Fjærbørster, 

 der danne en regelmæssig Rad paa hver Side. Svøben 

 (Fig. 14, c) er uleddet, ganske glat og uden nogen Slags 

 Bevæbning, meget lang, idet den fortil naaer næsten til 



