Om Christianiafjordens Fauna. 283 



eneste Individer, han har seet af P. tarda, vare ubeska- 

 digede eller vel conserverede, hvilket danske Zoologer 

 vil kunne nærmere oplyse, og i saa Tilfælde vil den 

 norske Form iitvivlsomt danne en egen ny Art. Ved den 

 efterfølgende Beskrivelse har jeg for det meste indskræn- 

 ket mig til at paapege de Forskjelligheder, den viser fra 

 P. tarda. 



Kroppens Længde fra Pandespidsen til Halens 

 Ende udgjør hos det største af mine Exemplarer 108°^"", 

 altsaa noget nær af samme Størrelse som P. tarda; deraf 

 Rygskjoldct 34"'°^ langt, bagtil 8"^"^ bredt og fortil kun 

 lidet smalere, bagtil 15™"' og fortil 8'"™ høit, altsaa be- 

 tydeligt lavere i dets forreste Deel end hos P. tarda efter 

 Krøyers Afbildning; Bagkroppen 74^"^ lang. 



Hos det næststørste Individ er Kroppen 66°"" lang; 

 déraf Rygskjoldet 20^°^ langt, bagtil 7'"«' og fortil 4°^"^ 

 bredt, bagtil 9°^'" og fortil 5""' høit; Bagkroppen 46 "'"^ 

 lang. Hos yngre Individer synes Rygskjoldet at afsmal- 

 nes mere imod dets forreste Ende end hos ældre. 



Farven (som Krøyer angiver at være „lys brunhg- 

 guul med Spor til Marmorering" hos hans i Spiritus op- 

 bevarede Exemplarer af P. tarda) var hos mit største 

 Individ paa Kroppen hyalin med et guulrødt eller lys 

 minierødt Anstrøg især paa Bagkroppens Rygflade langs 

 ved dennes Kjøl, hvor der bemærkedes tættere staaende 

 røde Pigmentpletter af Straaleform ligesom hos Mysis 

 0. fl. ; paa Rygskjoldet var der langt færre saadanne 

 Pletter og det var derfor næsten aldeles hyalint, saa at 

 Indvoldene, navnlig den lys grønlige Mave og høirødc 

 Lever skinnede klart igjennem. Alle Vedhæng (Anten- 

 nerne, Bryst- og Bugfødderne samt Haleviften) vare lys 

 minierøde, de 2 forreste Par Brystfødders Saxe mere 



