Om Cliristianiafjordens Fauna. 289 



Andet Par Kjævefødder, hvilke ikke ere blad- 

 agtige som hos andre Carider, men tynde og hmgstrakte, 

 Ilden Palpe eller Svøbe, forholde sig som hos P. 

 tarda. Sidste (femte) Led, som omtrent er af lige Længde 

 med tredie, er i Enden og paa den ydre Rand tæt besat 

 med stærke krumme Tome, af hvilke den paa Midten af 

 Enden siddende er betydeligt større end de øvrige, hvilke 

 bagtil efterhaanden blive mindre. 



De y der ste Kjævefødder (Fig. 73) synes ligeledes 

 at være overeensstemmende med samme af P. tarda. 

 Andet Led, som er det længste, er i dets midterste Deel 

 stærkt sammentrykt og tillige noget bøiet. Alle 4 Led 

 ere paa begge Rande besatte med Børster; disse sidde 

 især meget tæt og danne ligesom en Børste eller Karde 

 langs den indre Rand af sidste Led og kunne her gjerne 

 kaldes Torne, da de ere stærke og meget fiint saugtag- 

 gede. Palpen (p) naaer med sin Spids lidt ud over 

 Enden af andet Led, men dog ikke til Midten af tredie 

 Led, som Krøyer angiver for P. tarda, med hvilken den 

 forresten stemmer overeens. 



Hist og her paa den indre Rand saavel af dette som 

 de to foregaaende Kjævepar sad hos mit største Exem- 

 plar nogle smaa besynderhge parasitiske Legemer 

 (Fig. 73, x), der Hgne Gregariner, stærkt fasthæftede eller 

 fastvoxne deels i Klynger, idet de vare forenede med 

 hinanden ved deres Basis, deels enkeltviis. De mindste 

 af dem havde Form af en cylindrisk, i den frie Ende til- 

 rundet Sæk, som ved en meget smal og kort Stilk var 

 fæstet til Kjævefoden. De større bestode af to saadanne 

 Sække forbundne med hinanden Ende til Ende eller den 

 ene Sæk ovenover den anden ved en meget kort og smal 

 Stilk eller Indsnøring, den øvre Sæk sædvanlig lidt smalere 



19 



