Botanisk Eeise i Sommeren 1863. 7 



trange og inclesluttes af graiiklædte Aase, der i Gebetets 

 nederste Egne omkring Randsfjorden neppe naa Granens 

 Grændse, medens Aasene i de øvre Dele af Torpen og 

 Etnedalen almindeligvis ere bare paa Toppen; her ån- 

 des ogsaa Tractens høieste Fjelde, Synesfjeld (c. 4000' ? 

 høit) i Torpen og Melladden (øverst i Etnedalen), der ogsaa 

 naar en betydelig Høide, men som dog ikke skal være 

 saa høit som Synesfjeld. 



En Følge af disse Høideforholde er den, at Gebetets 

 Flora indbefatter et overveiende Antal Lavlandsplanter, idet 

 Lavlandsplanterne*) forholde sig til Alpeplanterne**) som 

 4,8 til 1. Af de 489 Lavlandsplanter gives der ikke saa faa, 

 nemlig 114, som udelukkende tilhøre Etnas Gebet og savnes 

 i Valdersdalen; en ikke liden Del af disse tindes kun i de 

 lavere Dele af Lands Hovedsogn. Af 102 Alpeplanter er der 

 kun 12, som ikke findes i Bægnas og Vinstras Gebeter. 

 Vegetationen paa Bredderne af Randsfjorden er endnu 

 en ren Lavlandsvegetation, og kun ved at stige op paa de 

 Fjorden omgivende Aase møder man endel Alpeplanter. 

 I Etnedalen støder man allerede ved Brufladt, ja endog 

 ved Tomlevolden paa endel fra høiere Egne nedstegne 

 Planter, hvis Frø ved Elvene føres ned i Dalbunden, og i 

 de øvre Dele af Dalen f. Ex. ved Langedalen og i Sten- 

 sætbygden er Vegetationen rent subalpinsk. Det Samme 

 gjælder om Torpen. Allerede i Skovegnen mellem Ton- 

 volden og Finden møder man endel Forløbere for Alpe- 

 floraen og selv i de nedre Dele af Torpen f. Ex. ved 

 Finden og i Vesttorpen kan Vegetationen characteriseres 



*) Ved Lavlandsplanter menes her alle, hvis Udbredningscentrum 

 falde i Kornbeltet. 

 **) Ved Alpeplanter alle de, der kun ere almindelige ovenfor Gra- 

 nens Grændse. 



