Botanisk Reise i Sommeren 1863. 25 



råens skjønneste Frembringelser end ckn, som da stod i 

 fiikl Flor paa Skiferiirene Ler, isser iStrøget fra eller noget 

 nedenfor Bii*kegrændsen og opover i Vidieregionen. Paa 

 sine Steder dannede Dryasoctopetala et med dens store 

 hvide Blomster rigt besaaet skinnende Tæppe, indvirket 

 med store intens rødblaae Klaser af rigtblomstrende Ve- 

 ronica saxüülis, med smaa himmelblaae Stjerner af Gen- 

 tiana nivalis, rødmende compacte Tner af Silene- acauUs, 

 store gule og rødbrune Duske 'di Saxifraf^a ai soldes og 

 dens Varietet ß aurantia.' Desüden forekom her i broget 

 Farveblauding Seåiim- villosum, Amhi^ ,petr{Êa, Veronica 

 alpina, E ri y er oh uni florns, EaHimeulusy^la^iaUs, Saxifraga 

 CfBSßitma, Salix myrsiniteè,- reUMata,lierhacea m. fl. ; det 

 gule Element forstøerkedes i hiøi Grad ved de fra lavere 

 Egne opstegne Leguminoser Lotus cornlaidatas og Anthyl- 

 Us Vidnerarla og sammen. med disse forekom foruden de 

 fleste andre af vore almindelig© Alpeplanter og ikke saa 

 faa Lavlandsplanter den sjeldne Papaver rmdlcauh og 

 Oxytropis lapponica, der ligesom liin ikke andensteds er 

 fundeti Valdersfjeldene, og Potentilla g elida C. A. M., hvilke 

 alle ved Hehnstrandene udentvivl have naaet sin sydligste 

 Grændse her i Landet. I Rifter ne af de af nedrislende 

 Vand fugtede steile Klippestyrtninger ovenfor ürerne hang 

 „lange Guirlander" af den da afblomstrede Saxifraga oppo- 

 sitlfolla og de store rige Blomsterklaser af den deilige 

 Saxifraga Cotyledon, som i Valders og det med Rette ^■^^''^'^ 

 benævnes „Venegut," her voxte ogsaa Saxifraga cernua "^*^ ' ^"^^ ' 

 og Mmt;«?'*> sammen med en hel Del af de allerede ovenfor 

 nævnte Planter. ' 



Det er en bekjendt Sag, at det geologiske Underlags 

 Beskaffenhed har en afgjørende Indflydelse paa Vegetatio- 

 nens Character; men Modsætningen mellem Skiferfloraen 



