30 Axel Blytt 



og bag disse hæve sig endnu høiere og vildere Tinder 

 saasom Svartdalspiggene, Knudshultinden , Kænhultjnden 

 og flere. Lige for Bygdins Vestende ligge i omtrent en 

 Mils Afstand de spidse Koldedalstinder, som henhøre til 

 Horungernes Gruppe. 



Noget i Øst for Bygdins Østende afbrydes denne stolte 

 Fjeldrække med Et af en vidtløftig Høislette, den saa- 

 kaldte Valdersfly, som vel omtrent ligger paa en Høide af 

 3800—4000' 0. H. Den bærer kun enkelte Toppe af rin- 

 gere Høide og mere afrundede Former, saasom de opover. 

 Vidiegrændsen ragende Koller Storenuten og Steinstogo- 

 nuten og det 5570' høie Graahø. Terrainet ved Strøm- 

 vand er fladere og for en Del sumpigt. Paa Vasdragets 

 Sydside hæve sig ogsaa kun enkelte Toppe, saasom i Syd 

 for Vinstervandene Skaget (5390' høit) og længere i Vest 

 det 5180' høie Bitihorn. Ligesaa interessant som Naturen 

 paa Bygdins Nordside er, ligesaa ensformigt er det Skue,, 

 som Våndets sydlige Bredder frembyde seede fra dets 

 nordlige. Fjelde, der vel neppe hæve sig mere end 1500' 

 over Bygdins Vandspeil, strække sig i en næsten fortlø- 

 bende Ilække og med afrundede monotone Former langs 

 denne Bred og først naar man stiger høiere op paa Nord- 

 sidens Skraaninger, opdager man de længere inde paa 

 Plateauet mellem Bygdin og Vang liggende høiere Toppe, 

 hvoriblandt udentvivl Mugnatind bærer Prisen som den 

 høieste. 



Det geologiske Underlag i disse Høifj eldstrakter 

 dannes paa Bygdins Nordside af Gabbro, som ogsaa 

 optræder paa Graahø i Nord for Vinstervandene, ellers 

 overalt af Høifjeldskvartsen undtagen paa enkelte Steder 

 f. Ex. paa Kalvaahøgda, hvor hist og her Skiferklipper 

 viste sig. 



