III. 



Nogle Bemærknfuger om Poteiitslæreu, samt uogle Sætninger 

 af samme. 



Af 



S. A. Sexe. 



§ 1- 



Jcjn Potents — siger man — er et Produkt af flere lige- 

 store Faktorer og Faktorernes Antal kaldes Potentsens 

 Exj^onent. 



Ifølge denne Definition paa Potents og Exponent, 

 hvormed Potentslæren gjerne begynder, gives der ikke 

 andre Potentser af Størrelsen a end a^, a-^, a^ kort: a", 

 hvor n er et heelt Tal, større end 1. Men efterhaanden 

 som man arbeider sig frem i bemeldte Lære, seer man 

 alt flere og flere Størrelser opførte blandt Potentser, som 

 Definitionen udelukker derfra. Saaledes gjør man den, 



man kan sige, overraskende Erfaring, at a"^, a\ a" V 3^° 



— j_ 



og a ° gaa og gjælde som Potentser af a. Man kakler 



jo: a° „a i Potentseu Nul,'' a^ „a i første Potents," a-* 



1 

 „a i Potentsen minus een," a"" „ai Potentseneen n*^ Deel," 



— 1 



og a ^ „a i Potentsen minus een n^® Deel." Intet er 



