156 S. A. Sexe. 



imidlertid vissere, end at hverken den ene eller den anden 

 af disse Størrelser er et Produkt af flere ligestore Fak- 

 torer a. Der tindes blandt disse Størrelser ikke en Eneste, 

 der har Formen af et Produkt eller tænkes som Produkt 

 hverken af lige- eller uligestore Faktorer. Fremdeles 

 opfører man a-^hvor n er et heelt Tal større end 1, 

 som en Potents af a. a"'' kaldes jo: „a i Potentsen 



minus n." Imidlertid er a"" = ~^ = I ~ / og saaledes 



a v.a ^ 



efter Definitionen en Potents af -, men ikke af a. End- 



a 



m — m 



videre henregner man baade a'' og a ^, hvor m og n ere 



hele Tal, større end 1, samt indbyrdes Primtal, til Po- 

 rn 



tentserne af a. Man kakler io a'^ „a i Potentsen —te 



j n 



~- mx 



Deel," medens a "^ heder „ai Potentsen minus ^ Deel." 



a'' er dog =i.a''i og saaledes et Produkt, hvori hver 



aa 



Faktor er = a'' , hvorimod a iier = ~^=l~Tl, alts 



a'' Va''/ 



et Produkt, hvori hver Faktor er = }_, medens hverken 



a" 



den ene eller den anden af disse Størrelser er et Produkt 



af Hgestore Faktorer a. Endelig gjør man irrationale og 



imaginære Størrelser til Exponenter og lader f. Ex. Ud- 



tryk som a^^ og a -^ l^""-^ passere for Potentser. 



Man opstiller saaledes i Theorien en Definition, som 

 man almindeligviis sætter sig udover i Praxis, hvilket er 

 selvmodsigende og i høi Grad forvildende for Begynderen. 



Det er vistnok ofte Tilfældet, at hvad der -ved første 



