160 S. A. Sexe. 



Intet for Er kj endelsen derved. Og naar man skulde kunne 

 bekvemme sig til at vedtage a^ som Udtrykket for 1 og 



Si~^ som ligegjældende med — af andre Grunde end en 



a^ 



indre Nødvendighed, saa maatte man idetmindste enten 

 vide sig sikker for at ikke andre Operationer end oven- 

 anførte ledede til et a^ og et a - "^, eller ogsaa at saa- 

 danne Operationer altid førte til Værdien 1 for a^, og 



Værdien — for a ~" % Endelig maa det bemærkes, at man 



neppe er berettiget til at gjøre a*^ og a -'i til Gjenstand 

 for Konvention. Tin paa den ene Side er der en stærk 

 Formodning eller Sandsynlighed for, at Udtryk, som man 

 kommer til gjennem arithmetiske Operationer, altid fødes 

 med en bestemt Betydning, og paa den anden har a^ og 

 a~'i i Formen formegen Lighed med a" til at man kan 

 betragte dem som vilkaarlige, naar det er fastsat hvad 

 a" betyder. 



Hvad angaar de Størrelser, som betegnes ved a^, 



a ", a", a ", a-^^^""^ og exempelviis a-^^, hvor y x 

 er irrational, saa kaldes de Potentser, som det synes, af 

 ingen anden Grund, end at de lade sig betegne med disse 

 Udtryk, der i Formen have nogen Lighed med a", en 

 Grund, som imidlertid ikke kan godkjendes, saalænge man 

 holder paa ovenciterede Definition paa Potents og Ex- 

 ponent. Det har endog sine Vanskeligheder med den Ad- 



1 

 komst, som n*^ Rod af a, har til Udtrykket a". I somme 



Lærebøger, navnlig i de sidste Udgaver af ovenciterede 

 Værk af B. Holmboe, der udentvivl er den meest ud- 

 bredte mathematiske Lærebog her i Landet, sættes vistnok 



