Bemærkninger om Potentslæren. 167 



tager n Faktorer a, der maatte være tilstede i den Stør- 

 relse, som den multiplicerer eller multipliceres med. 



Ved den saaledes fremstillede Betegnelsesmaade bliver 

 ethvert Led tilhøire og venstre for 1 i Eækken (ß) præget 

 som en Potents af a. Det i ethvert af disse Led fore- 

 kommende a iidtrykker nemlig at ethvert af dem er en 

 Potents af a, medens det ved Toppen af a anbragte Ziffer 

 eller Bogstav i Forbindelse med Fortegnet tilkjendegiver 

 hvilken Potents. Paa Leddet 1 derimod kan man ikke 

 see, at det er en Potents af a, og seivfølgehg heller ikke 

 hvilken. Der spørges altsaa: Hvilket Udtryk tilkommer 1 

 som Potents af a V Betragtet fra samme Synspunkt som 

 de øvrige Led i Rækken (/5), og sammenholdt med dem 

 tilhøire, viser Leddet 1 den Egenskab, at det, skjønt Po- 

 tents af a, ingen Faktor a afgiver til den Størrelse, hvor- 

 med det træder i multiplikativ Forbindelse, hvilken Egen- 

 skab. træder for Dagen i Udtrykket a -^ «. Thi naar a + " 

 betegner den Potents af a, der ved en Multiplikation af- 

 giver a n Gange som Faktor, saa maa nødvendigviis a + " 

 fortolkes som den Potents af a, der ved en Multiplikation 

 afgiver a ingen Gang eller o Gang som Faktor. Følgehg 

 tilkommer 1 som Potents af a Udtrykket a + °. Sammen- 

 holder man derimod Leddet, 1, med Leddene tilvenstre for 

 samme i Rækken (/9), saa viser det den Egenskab, at det 

 ved en Multiplikation ikke borttager nogen Faktor a, der 

 maatte være tilstede i den Størrelse, som det multiplicerer 

 eller hvormed det multipHceres, hvilken Egenskab frem- 

 lyser af Udtrykket a-°, fortolket i Analogi med a - °. 

 Følgelig tilkommer 1 ogsaa Udtrykket a - °, hvoraf følger 

 ata + ° og a-° ere kvantitativt ligegjældende Udtryk. 

 Og da Fortegnene saaledes Litet gjøre til Sagen, udelader 

 man dem Begge og betegner 1 med a^, som kaldes: a i 



