Zoolodsk Eeise i Christiania Stift. 227 



'ö 



oftest gaar en temmelig stærk sydlig Strøm, befandtes 

 min Bundskrabe at være altfor let i Forhold til den 

 Mængde udfirede Toug. Som Følge heraf fik jeg den 

 uagtet mange gjentagne Forsøg altid tom op, hvilket vel 

 ogsaa maaske for en Del maa tilskrives Bundens større 

 Fasthed paa denne Dybde. Den største Dybde, hvorfra 

 jeg fik noget af Bunden op, var noget over 200 Favne. 

 Den befandtes her at beståa af et lyst gulagtigt Slam, 

 saa fint, at det ved at sigtes igjennom en meget fin Sold, 

 aldeles forsvandt, kun efterladende en Del større Sten- 

 fragmenter. De eneste levende Væsener, som fandtes her, 

 var et ormagtigt Dyr af Lumbricinernes Famihe og et 

 Par Arter af en Insectlarve, der er særdeles meget ud- 

 bredt ikke alene i alle Smaadammo og Ferskvande, men 

 ogsaa i Havet, hvor den især pleier at træffes nær Stran- 

 den mellem Alger*). Ved Gillund, hvor jeg dernæst tog 

 min Station, var endnu Dybden særdeles stor, idet den 

 mellem Fastlandet og Helgeøen endnu gik op til 100 

 Favne. Det samme gule Slam med de samme Beboere 

 fandtes ogsaa her. 



Af andre af mig paa Reisen undersøgte større Sjøer 

 maa mærkes, Hurdalssjøen, Randsfjorden, Tyriljorden, 

 Ekernsjø paa Modum og Storsjøen i Odalen. Alle disse 

 Sjøer have en temmelig betydehg Dybde, med Undtagelse 

 af Storsjøen, der ganske i Modsætning til Sjøen af samme 

 Navn i Rendalen just er udmærket ved sin i Forhold til 



egnet til at huse i sit Skjød Levninger af det arctiske Havs 

 Fauna, der i den glaciale Tid ved Landets successive Hævning 

 blev ladt tilbage i alle lavere behggende Fordybninger; 

 *) Den er som Følge af sin Forekomst her beskreven af en en- 

 gelsk Zoolog, Gosse, som en ny Annelideslægt, under Navn af 

 Campontia, men er i Virkeligheden Larven af et mygartetDvr, 

 Chironomus. 



10* 



