Oversigt af Christiaina Omegns ornithol. Fauna. 285 



Jord, og Redet forresten af tørre Stråa. Æggenes Anta! 

 er næsten altid6; foruden ved Forskjellen i Størrelsen ere 

 de i Almindelighed letkjendelige fra de øvrige Trostearters 

 Æg, der ligne hinanden (jnlaris, menda og torquatus), 

 ved de oftest saa smaa og sammenløbende Pletter, at 

 Ægget næsten synes ensfarvet graabrunt. Deres Længde er 

 10 — 10%'", Bredden sy^'". De lægges meget uregelmæs- 

 sigt, fra Begyndeisen af Maj, indtil nd i Juni. Det tid- 

 ligste Æg har jeg saaledes fiindet: 185G den 9de Juni; 

 1859 den 19de Maj; 1860 den 27de Maj; 1862 den 8de 

 Maj; 1864 den 2den Maj. 



Naar man nærmer sig deres Rede, skrige de lieftigt, 

 smække med Næbbet, og vise sig saa urolige, at de heri 

 neppe overgaaes af Graatrosterne. 



I Slutningen af August eller i de første Dage af 

 September vise de sig atter i Omegnen i større eller 

 mindre Flokke, der gjerne slaa sig sammen med Maal- 

 trostene; den samlede Skare stryger nu om i Løvskovene, 

 og høres ofte at opføre, helst i fugtigt Vejr, fra nogle 

 Trætoppe en overmaade højrøstet, kvidrende Concert, hvori 

 Graatrosterne ogsaa tage Del, saasnart de ere ankomne. 

 De falde i Snarerne omtrent samtidigt med Maaltrosterne, 

 og fanges i stor Mængde i Aar, hvor Rognebærrene have 

 slaaet godt til. De flytte bort i Slutningen af October 

 eller i de første Dage af November, men ikke sjeldent 

 overvintre enkelte Individer hos os. 



Raa Universitetsmuseet opbevares flere Albinosvarie- 

 teter af denne Fugl. Et Individ, der ikke er fuldt ud- 

 voxet, er hvidagtigt overalt. Et andet, der blev indle- 

 veret den 10de November 1862, er hgeledes næsten over- 

 alt hvidagtigt, men med svag rødlig Anstrygning; den hvide 

 Streg over Øiet er synlig, som gjenfindes hos den al- 



