298 Robert Collett. 



gère, som vi have, da den synger næsten det hele Døgn, 

 undertiden blot med Undtagelse af Timen fra 12 — 1 om 

 Natten, men helst sent om Aftenen og tidligt om Morge- 

 nen. Dens almindelige Lokketone hy-it, er vanskelig at 

 skjelne fra Bogfinkhunnens. 



Frit i Træerne, eller umiddelbart paa Marken bygger 

 Rødstj erten ikke sit Rede, men forresten næsten overalt. 

 Paa Husene bygges det ligesom et Linerlerede under Tag- 

 stenene, i Vedstabler eller i Huller i Mure og Vægge; 

 hyppigst ligger det i Løvskove i Huller i Træerne. Det 

 er bygget af Stråa, Rødder og Haar, samt en Mængde 

 store Fjær. Æggene lægges i den sidste Halvdel af Maj, 

 og ere i Antal næsten altid 7, undertiden blot 6, sjelden 

 8. Deres Længde er 87^— 9'", Bredden 6—67/". Far- 

 ven er lysere eller mørkere blaa, eensfarvet; kun engang 

 (1864) fandt jeg i et Rede alle 8 Æg forsynede om den 

 tykkere Ende med en Krands af smaa brune Pletter, saa- 

 ledes som det undertiden findes hos Saxicola Oenanthe. 

 Det tidligste Æg har jeg i de forskjellige Aar fundet lagt: 

 1856 den 25de Maj; 1857 den 20de Maj; 1858 den 24de 

 Maj; 1859 den 18de Maj; 1860 den 26de Maj; 1861 den 

 23de Maj; 1862 den 16de Maj; 1863 den 25de Maj; 1864 

 den 23de Maj. 



Om Høsten er Rødstjerten vanskehg at opdage; dels 

 lader den næsten aldrig sin Stemme høre, idet Hannernes 

 Sang allerede fra Slutningen af Juli er ophørt, og den 

 almindehge Lokketone ved Parrenes Opløsning kun sjel- 

 dent høres; dels bidrager dens Uselskabelighed i For- 

 bindelse med dens stille skjulte Væsen til, at den ikke 

 lettehg bemærkes. Omkring Midten af September drage 

 de fleste bort; i 1839 observeredes den endnu af Gons. 

 Siebke den 4de October. 



