322 Robert Collett. 



Træer, og er temmelig stort, ganske kuglerundt, og for- 

 synet oventil paa Siden med et Hul, der netop er saa 

 stort, at Fuglen kan komme ind og ud. Udvendig er det 

 Lygget af fine, torre Granpinde og en Mængde Mos, ind- 

 vendig blødt udfodret med store Fjær. Æggene ere i 

 Almindelighed 8 i Antal og ligne i Farve og Størrelse Gran- 

 sangerens; Bundfarven er glindsende hvid, og de mørkt 

 rødbrune Pletter findes i størst Mængde i den tykkere 

 Ende, hvor de ofte danne en Krands. Længden er TVs'") 

 Bredden h^/^'". Fuglene sky Redet overordentlig let; 

 somoftest er det nok selv i Frastand at staa et Øieblik 

 stille og betragte dem under Bygningen. Denne Omstæn- 

 dighed bevirker i Forbindelse med Vanskeliglieden i at 

 opdage Bedet mellem Trærødderne, at det yderst sjelden 

 bliver fundet. 



29. Pants major, Lin. 

 Kjødmeise. 



Kjødmeisens velbekjendte Vaarsang, si-zi-da, si-zi-da, 

 høres i Omegnen af Christiania paa klare Dage undertiden 

 allerede i Slutningen af Januar, almindeligst dog fra Be- 

 gyndelsen af Marts indtil ud i Maj. Foruden denne lader 

 den, især om Vaaren, høre mange lignende korte, af blot 

 1 — 4 Toner bestaaende Stropher, hvilke dog aldrig for- 

 bindes til en sammenhængende Sang, men hvoraf blot en 

 enkelt gjentages i længere Tid, hvorpaa tåges fat paa en 

 ny. Undertiden høres en saadan, der er vanskelig at 

 skjelne fra Linerlens Lokketone. 



Den ruger næsten altid i hule Træer med en smal, 

 spalteformig Lidgang, helst i gamle Birke eller middels 

 store Aspetræer. Engang har jeg seet det under Tag- 



