o versigt af Christiania Omegns ornithol Fauna. 329 



ligesom Sumpmeisen ofte bygger i Haverne lige udenfor 

 Byen, bygger den nordiske Meise, hvor dertil er Anled- 

 ning, helst inde i Granskovene selv, hvorimod aldrig det 

 omvendte Forhold ånder Sted. Ligesom Spotterne, hakker 

 Fuglen altid sit Hul selv, og vælger hertil en tørraadden 

 Stamme eller Gren af Birk eller Or, eller og en Gran- 

 stubbe. Hullet er cirkelrundt, og omtrent ly^" i Diame- 

 ter; Hulningen er indtil 9" dyb, og gaar Hgesom hos Top- 

 meisen, naar denne selv har hakket sit Hul, ned lige ind en- 

 for Barken af Træet, eller om denne mangler, lige indenfor 

 Stammen. Endvidere have alle de Reder, som jeg har havt 

 Anledning til at undersøge, enten udelukkende bestaaet af 

 tørre Basttrevler (hvilke jeg aldrig ved at have seet hos 

 Sumpmeisen), eller foruden disse, af og til af Haar og 

 undertiden enkelte Fjær. Æggenes Antal har oftest været 

 8; i eet Tilfælde har jeg seet disse lagte i Løbet af 7 

 Dage. I Udseende kunne de vanskelig skilles fra Sump- 

 meisens. I 1860 vare de første Æg i 3 Reder lagte den 

 Ilte, 13de og 18de Maj; i 1861 den 10de Maj; i 1864 

 den Ilte Maj*). 



Til en Sammenligning vedføjes her følgende af begge 

 Arters mest iøjnefaldende Forskjelhgheder: 



P. palustris. P. horeaUs. 



Hætten, som er sort med H ætten, som er sort uden 

 stærk Reflex, strækker sig synderlig Reflex, strækker 

 blot til Nakken. sig helt ned til Ryggen. 



Kind erne ere h vide blot Kind erne ere rent hvide 

 under Øinene, forresten lyst overalt og helt rundt, blot 

 graaagtige. gjennemskaaret af Hætten. 



*) Jeg har ofte fundet Reder med Unger, men hvor de første Æg 

 kun vanskeligt have ladet sig beregne nøjagtigt. 



