Oversigt af Christiania Omegns ornithol. Fauna. 377 



var før en vild Bjerghøjde med dybe Kløfter, som paa 

 Grund af den store Mængde Ravne, som der havde sit 

 Tilhold, kaldtes Korpefj eldet; en Højde nedenfor Ulevold, 

 Korpehougen, skylder vistnok ligeledes Ravnenes Fore- 

 komst der sit Navn. Paa Tyveholmen og paa enkelte 

 andre faste Samlingspladse paa Øerne kunde de dengang, 

 if. Prof. Esmark, sees undertiden i Hundredevis. Nu maa 

 Ravnen her i Egnen endog kaldes en temmehg sjelden 

 Fugl, da den blot af og til, enkelt eller parvis, sees fly- 

 vende over Dalen. De hække dog hist og her i Omegnen, 

 saaledes f. Ex. i det saakaldte Korpehul mellem Østensjø 

 og Lutvand, i de steile Fjeldvægge mellem Næsodden og 

 Drøbak, o. s. v. Sjeldent findes Redet i Træer, men i 

 de fleste Tilfælde paa Afsatser i Fjeldvæggene, oftest hvor 

 disse ere ganske utilgjængehge. Paa et saadant Sted 

 hække de gjerne hvert Aar, selv om Redet oftere bliver 

 forstyrret. Det er stort og fladt, bygget udvendig af 

 Smaagrene, grovt Ris og Pinde, indvendig belagt med 

 Jord. Æggene ere 3, sjelden 4 i Antal, og lægges alle- 

 rede i Slutningen af Marts eller i de første Dage af April; 

 Farven er aldeles som hos Kraaken, med brune Plet- 

 ter paa den grønagtige Bundfarve. Længden er 22'", 

 Bredden 16"'. I et Rede, hvor det første Æg var lagt 

 den sote Marts (1862), blev det 3die lagt først den 2den 

 April, altsaa med en Dags Mellemrum mellem de 2 

 sidste Æg. 



Langs hele Landets Vestkyst, især i Nordland og 

 Finmarken, er Ravnen endnu overmaade talrig, og gjør 

 overordenthg stor Skade ved at ødelægge den udhængte 

 Fisk, og fortære Æg og Unger i Fugleværene; den synes 

 udelukkende at leve af animalsk Næring, og er muligens 

 Landets skadeligste Fugl. Den er meget sky, har et 



