Geolog, og zoolog. Reise i Sommeren 1862. 255 



si Iuris k Kalksteon, gråa blandet Kalksteen eller Mergel 

 o. s. v. De dreiede Former maa være tilblevne ved Gnid- 

 ning og under Omlivirvling i listiden. De lindes med 

 Mergelleret og ere et Kjendetegn for Mergelleret, ikke 

 fordi de ere „Concretioner," opstaaede ved Concentration 

 af kalkrigere Dele i Mergelleret selv — en Procès, som 

 vi, hvor vidt Begrebet Concretion end kan udspændes, her 

 slet ikke kunne forstaae — men fordi de fulgte med Mer- 

 gelleret fra den samme Kilde, hvorfra det selv kom, nem- 

 lig fra de siluriske Kalk- og Mergel-Lag, hvorpaa Isen 

 arbeidede, skurende, slidende, knusende, dreiende." 



Den Omstændighed, at det Indre af disse Knoller 

 ligner den siluriske Kalksteen, er dog neppe tilstrækkelig 

 til at erklære dem for bestaaende af saadan eller at de 

 skulde stamme fra de siluriske Lag. Til en fuldstændig 

 Beviisførelse herfor vilde høre, at man i dem fandt nogle 

 af de for den siluriske Kalksteen characteristiske orga- 

 niske Levninger, hvilket liidtil ikke er paaviist. Mine 

 Tvivl om den Oprindelse, disse Dannelser efter Kjerulf 

 skulle liave, bleve betydeligt bestyrkede ved den nøiere 

 Undersøgelse af de romsdalske Boller, eller rettere, jeg er 

 derved bleven overbeviist om, at Kjerulfs Antagelse derom 

 ikke kan være rigtig. 



De omhandlede Boller have allehaande besynderlige, 

 ofte næsten som ved Konst afdreiede Former: kugledan- 

 nede, ovale, nyredannede, biscuitformige, eller mere lang- 

 strakte og da snart lige snart mere eller mindre bugtede, 

 undertiden skivedannede med uregelmæssige eller lappede 

 Omrids ; men altid ere de dog mere eller mindre fladtrykte 

 og deres Overflade, som er jævnt afrundet eller ligesom 

 afdreiet og glat, viser hyppig en tydelig Skiktning, idet 

 Lagene altid gaae pai-allelt med deres brede Fläder. De 



