314 M. Sårs. 



pens Brede; det mellemste (paa tredie Segment) er endeel 

 mindre, og det bågeste, der sidder paa fjerde Segment er 

 endnii mindre (lidet mere end Va ^^ det forreste Pars 

 Længde). Deres for Grene blottede Stamme er temmelig 

 lang og oventil mere eller mindre dichotomisk deelt, og 

 Grenene, som ved Contraction antage en i een eller flere 

 Bugter dreiet, næsten skruedannet Form, ere langsad deres 

 y dre Side besatte med en enkelt Rad af cylindriske, imod 

 Enden, som er but tilrundet, efterhaanden noget afsmal- 

 nende Traade, hvilke ved Grenenes Basis ere størst, men 

 efterhaanden imod deres Spids blive mindre. Med Hensyn 

 til deres Forgrening frembød Gjellerne hos de 2 under- 

 søgte Individer følgende nærmere Forhold: De bågeste 

 vare kun lidet udviklede og alene 1 Gang tvedeelte, begge 

 Grene meget korte, ikke dreiede, og besatte, den ene med 

 1 — 2, den anden med 2 — 4 Traade. De mellemste vare 

 hos det ene Individ ligeledes kun 1 Gang tvedeelte, begge 

 Grene dreiede, den ene kort og besat med 3, deîi anden 

 dobbelt saa stor og besat med 9 Traade, foruden 2 en- 

 kelte saadanne paa den ene Side ved dens Basis ; hos det 

 andet Indi^dd vare de først 1 Gang tvedeelte, begge Grene 

 dreiede, den ene hdt mindre, udeelt og besat med 8 Traade, 

 den anden større var, foruden at have 1 enkelt Traad 

 paa hver Side ved dens Basis, atter tvedeelt (Gjellens an- 

 den Dichotomie) og dens dreiede Smaagrene vare, den 

 ene besat med 5, den anden med 9 Traade. De forre- 

 ste Gjeller, de mest udviklede af alle, havde hos det ene 

 Individ den ene af de ved den første Tvedeling fremkomne 

 Hovedgrene kun 1 Gang deelt (Gjellens anden Dichotomie) 

 i 2 omtrent ligestore, meget lange og stærkt dreiede Grene, 

 den ene besat med 17 (foruden 1 enkeltstaaende ved Ba- 

 sis), den anden med 15 Traade; den anden Hovedgren 



