Reise i Österdalen. 25 



clilorîtîsk Talkblltlninp;, 50^ S. 5|5 Gncîs med cldorîlish 

 Grimdinasse, 70« S. 5|5 altsaa Middel - Indskydninjj ved 

 Fleenaacn, 40—70« S. 3J r. 



I Fjeldet omtrent ligeover for Elt-Aacns Munding-, en 

 Grönskifcr med enkelte smaa, smudsigjjraaFeldspath-Krystal- 

 ler, l)cslæ(>tet med den nysnævnte Gneisen underordnede 

 Talkskiferbîldnîng', 60« S. 5|, 5 J, d, c 60« S. 41 r. 



Meilern Överjjaard ojj Kansbækken, Gneisbildnîng be- 

 staaende af en kjödiöd noget skifri(> Hornstccns - Grund- 

 masse, hvori Feldspalh er porpbyragtlgcn indvoxet, 70-80« 

 V. 61, S. 4|, d. e. 70—80 S. 4i r, 



Ligedanne rôde Klipper, fremslikkende paa den mod- 

 satte Side af Elven, lige i Elvebredden under de vidtlöf- 

 tigen udbredte Sand- og^ Blokkemasser, som her i Dalen 

 danne store Moer, viste, at den samme Formation, som 

 jeg' videre ovenfor ikke mere blev våer paa Vestsiden af 

 Vasdragef, dog her endnu dukker op paa denne Side» 



Blottet KlippegTund mödte nu ikke för omtrent midt- 

 veis paa Enger -Soens Östside 5 thi Blokke — med eller 

 uden Sand — ere anhobede til overordentlig- mægtige ovcr- 

 dækkende Masser, ikke blot nede i Dalen, men og' ved 

 Siden af Soen. Den faststaaende Bjergart, som stak frem 

 paa det angivne Sted, var en skjön, meget charakteristisk 

 Granit, do^ med nog^et chloritisk Glimmer 5 >cd den sidste 

 Omstændighed og', derved at Qvartsen — blaalighvid Mel- 

 keqvarts — er forhaandcn i næsten lig^esaa stor Mængde 

 som Feldspatheu (mörk, kjödröd Orthoklas) er denne Bjerg- 

 art især let at skille fra Christiania-Terriloriets nyere Gra- 

 nit. At den nedenfra hidop ogp endnu noget videre sam- 

 mensælter Enger - Soens Östside, kan sikkert slulïes af 

 Bjerg^cnes Former og' af Blokkene j dog' er det mulig t , al 

 den i Holden tildcels er bedækkcl af Overgangs-Formalioncn. 

 II. 1. Ö 2. 



