Techniske Benicrl;nin(jcr. 33 



cil Uimicliglicd at erholde en Lærebog' i Laiidoeiiouoinieit, 

 der laiiide være [»asseiide for ethvert Sled og' for enhver 

 Jordhund. 



Den Landmand, der a gf er al fremme sit Jordhrng, hör 

 derfor ihkc alene gjörc sig" hehjendt mod de ahnindelinc 

 Grundsætninger for sit Ilverv, men og söge Kundäk»h 

 om Agrifculturens daglige Frcmkridt og i det ]>lindic 

 anstille Forsög med hvad han har hragl i Erfaring. Den- 

 ne jyiaade hoster Intet, shjærpcr hans Eftertanhc, og, 

 om endog enhelte Forsög* mislyhhcs , hör han prove at 

 ndgrunde Aarsagen, og ihhc trættes-, endelig naacr han 

 iWaalet, naar Planen er rjgtig lagt. Men hvor shal han 

 samle denne Kund&hah ? logen Inderviisnlng, in^^en V^ei- 

 ledning, ingen Böger haves derom. Hau har Intel Jæri^ 

 uden hvad hans Forgjænger har meddeell ham, og troer, 

 delte raaa være nok. Omsider linder han dog, at hans Virk- 

 somhcd lönner sig slet,- (roer Climatel, Jordhunden, Caar er 

 Aarsagen, medens den mislige Avling ligesaa ofte grun- 

 der sig i Mangel paa rigl ig Kundskah om sit Ifiverv og 

 Nöiaglighcd i LMförelsen af sine Arheider» Til al udhrede 

 Opiysning og £\undskah om praktiske Gjensîande er vist 

 intet i^llddcl hedre, end selve üdförclsen af den Gjensland, 

 man önsker frcmmel. — Ansccr man Landhimsholdningen 

 som den vigligste, hvorpaa alt Andet grunder sig, hör og- 

 saa Staten söge al Jede Opmerksorahedcn derhen; hvilket 

 forekommer mig hcdst kunde skce ved al opretle Forsogs- 

 gaardc forAgcrhruget hestyrede af kynd$ge52æjid,og forsyne- 

 de med de nödrendige Redskaher og Iljælpiåuidler; om 

 man kun havde een saadan Indrelning i hvert Stift, vilde 

 disse allerede virke luegel ved at opiære unge Mæiuk — 

 Saaledes finder man at andre Lande gaae frem, der i denne 

 Henseende staae langloveros. Jeg vil kun anför.c, at jeg i 



". 1. c 



