50 Tb. ScLeercr 



IVeiilralisalioii, 1 det, naar Arseniksyrc cllcr Arscniks\rling* 

 ere i OpIösoingeD, ei alene basisk svovlsuurt eller saltsuurt^ 

 nion ogsaa arseniksiiurl Jernoxyd bliver bundfældet. Kun 

 er Lerved at erindre, at det undertiden indtræffer, at Op- 

 lüsningen af et Koboltmineral eller en Koboltslig; indcholder 

 ineer Arseniksyre, end fornödent til Forbindelsen med Jern- 

 oxydet. Man seer dette deraf, at der ved den förste Til- 

 sætning- af Kali, ikke dannes et mörkebruunt, men et lyst 

 Dundfald^ i hvilket Tilfældc man saa længe sælter svovl- 

 suurt Jernoxyd til Oplösningen, indtil det förste finder 

 Sted. lagttages ikke dette, saa vil Bundfaldet blive kobolt* 

 holdigt 



Den korteste Vei, i Særdeleshed i det Store, til at 

 tilberede recnt Koboltoxyd er unægtelig- den, som Liebigp 

 har angivet f dog bar det ikke lykkedes mig ved denne 

 Methode at erholde et analytisk nöiagtigt Resultat. Ved 

 en svag Hedegrad var det adskilte Koboltoxyd stedse jern- 

 holdig t , og ved en större vare begge Oxyder urene» Al- 

 ligevel kan man, selv naar der handles om analytisk Reen- 

 hed, anvende Sammensmeltningen med suurt svovlsuurt 

 Kali, naar man kun ncutraliserer den sure Oplösniug af 

 denne Masse paa den angivne Maade med kaustisk eller 

 selv med kulsuurt Kali. 



Aldeles paa samme Maade, som Adskillclsen af Ko- 

 boltoxyd fra Jernoxyd, Arseniksyre og Arscniksyrling her 

 blev beskreven, kan man skille INikkeloxyd og Mangan- 

 oxydul fra de tre sidste Substantser. I Særdeleshed er 

 Adskillelsen af INikkeloxyd og Manganoxydul fra Jernoxyd 

 af Vigtighed for den analytiske Chemie. 



For at skille ISikkeloxyd fra Jernoxyd betjener man 

 sig i Almindelighed af Methoden med kaustisk Ammoniak, 

 hvorved man alligcvel altid erholder et nikkclholdigt Jern- 



