72 Chr, Laugbcrg^ 



soin Turinaiineroes Axer cîanuc med hinandeii, var constant 

 Off ''ff ^^^- Saeîter man nii 9 constant = 45^ , o^ gîver 

 a forskjcHige Værdicr, saa viser Formel (II), at naar Tiir- 

 maîmernes Aser ere parallelle, eller a = 0^, saa er Inten- 

 siteten paa eîhvcrt Punkt complementær til den, som fandt 

 Sted for a = 90<>; paa de Punîifer, hvor Intensiteten for 

 havde sit Maximum, har åen nu sit Minimum, og* omvendt 5 

 forresten bliver Alt uforandret. Er a =: 9 r= 45^, saa 

 forsvinder det Lcd, som indcboSder ^ + ^'y off Intensiteten 

 bliver da £1, eller lig« det Halve af de indfaldende Stråa- 



lers Intensitet. Curvcrne forsvindc folgelig g-anske, ogp 

 det hele Scefeîdt er censformig' opiyst» Ved fortsat Drci- 

 nmg' af Turmalinerne hommede isochromaîiske Curver aller 

 tilsyne, og- tiltage i Tydeîîghcd, indtil a igjen er bleven 

 = 000. 



De her omtalte Curvcsystcmcr ere alene syniig-c, naar 

 man anvender homogent ï^ys,- thi Dohbcllbrydning-en i de 

 parallel med den optiske Axe sîebnc Krystaüer er i Al- 

 raindclig^hcd for stærh til at de fîccrfarvede Curver, som 

 man med hvidt eller sammeasat Lys seer i lodrct mod den 

 optiske Axe sleLne lîrvstallcr her kunne komme tilsyne. 

 Grunden hertil îndsccs let efter det Side 64 Anförtc. Det 

 homogene Lys, jeg* ved disse og* de i det Folgende om- 

 talte Försörj stedse har betjent mig af, er den monochro- 

 matiskc Spiriiuslampc med saltet Væge. 



Sættes i Ligningen (10) 1=0 eiîer ogsaa a =^ b, 

 saa faacr man Udlrykkct for de isochromaliske Curver, som 

 frembringes af en enkelt Krystal, hvis brydende Overdåder 

 ere parallelle med «en optiske Axc. De aîîIc ogsaa i dette 

 Tilfældc være Hyperbler, hvis Asymptoter danne med Po- 

 larcoordinaternes Axe ed en Vinkel, hvis Sinus er lig 



