126 Chr. Lang^berg^ 



af anden Klasse, og; forenede danne et Maximum af förste 

 Klasse, 



Ved at antag-e h som Abscisse, og* den til enhver Vær- 

 die af h hörende Intensitet som Ordinate tiJ en hrum Li- 

 nie, har jeg: for forshjellige Værdier af y construeret de 

 i Fig^, 24 til 28 fremstillede Intensitetscurver» Man seer, 

 at ogsaa jiarallel med Axcn x have de lyse og' mörfcc Sle- 

 der af Billederne A op; B samme Beliggcnhed^ og' at den 

 characteristishe Forshjel mellem hegge Billeder i denne 

 Retning' er, at for Billedet A ere de mörke Pladsc bredere, 

 end de lyse, for B omvendt de lyse bredere, end de mörfce. 

 Kun, naar y er et ulige Tal, blive begge lige brede, og 

 da tillige Intensitetsforandringerne i dette Tilfælde ere ind- 

 sluttede mellem temmeli'g- snævre Græudser, vil Billedet 



2n + 1 

 ogsaa i denne Retnmg (^ -|- a' = ^ — 2r) synes 



gjennemshaarct af Linier, som have den midlere Intensitet 

 |c^ for ^, og' |c2 for B. 



Sogner man Ligningen for den Linie, som forbinder 

 alle Maxima eller Minima af anden Klasse, saa finder man, 

 at den Linie, som gaaer ig-jennem alle Maxima, udtryhkes 

 ved Ligningen 



y z=z 4n + (1/2"— l)x, 

 og' den Linie^ som forbinder alle Minima ved Ligningen 



y =1 4n + 2 + (Î/2 — l)x. ■ 

 Disse ere Ligniugerne for to rette Linier, som med 

 Abscisseaxen danne, den ene 22i^, den anden 180^ — 22J<>, 

 og" ahsaa ere lodrette, den ene mod förste Krystals, den 

 anden mod anden Krystals Hovedsnit. Og' saaledes gjen- 

 finde vi atter Ligningerne 



cos27cä == Consta og* cos2tc^' ==: Const, 

 Ifölge Ligningerne (38) og* (39) seer man, at Inlen- 



