156 M. Sårs 



ernes. Först den 24de Dagp bemerkedes Bevægelser hos 

 Emhryonerue ; disse have de samme runde med Cilier be- 

 satte Lapper som Tritonierne, og^ sidde lig-eledes i en Con- 

 chylie af lignende Form; men da de i det Hele ere meglet 

 mindre end de sidsfnævnte. kunde de övrigfe Enkeltheder 

 ikke saa noie observeres. 



Af en anden Art af samme Slægt, som jeg^ har be- 

 nævnt Ë ol id i a pulchclla, havde jegp i et Glas fyldt med 

 Söevand et Individ, som den 10de April lagde en Æggesnor 

 af hvid Farve og* af en merkværdig* regelmæssig Form: 

 diMï var nemlig- af Tykkelse som en almindelig* Liintraad, 

 omgiven af det sædvanlige Sliimhylster^ og dannede en 

 fiildkomraen rogelmæssig, 7 Gange omdreiet Spiral, der ef- 

 ter sin hele Længde var fæstet til Væggen af Glasset. 

 Denne Æggesnorens Form ligner næsten granske den hos Do- 

 ris, som vi strax nedenfor skulle faae at see; ogsaa om- 

 slutter hver Æggehud ligesom hos denne Slægt ikkun een 

 Blomme» 



III. Doris muricata, Müll, 



I Slutningen af Februar og Beg-yndelsen af Marts be- 

 merker man hyppig-, især paa steile, i Soen nedgaaende 

 Bjerge ved Floröcn, en Deel gelatinös, sneehvid, i en Spi- 

 ral sammenrullet Rogn, fastsiddende til Klippen eller til 

 Bjcrgruur (Balanus), hvor ogsaa ved denne Tid Doris raari- 

 cata pleier at forclindes i 3længdc. Disse Æggesnore ere 

 befæstcde nær ved det almindelige Ebbemaal^ saa at ved de 

 stærke tabber (Gjoefjæren), som paa den omtalte Aarstid 

 inJfalde, mange af dem staae langt over Soens Overflade 

 ganske lörrc. De ere stærkt sammentrvkte til et t\ndt 

 bredt Baand, som er snmmenruilct i en Spiral og" fasthæf- 

 tel med den ene skarpe Kant til Bjergrurene eller Klip- 



