Reise i Österdalen. 173 



OQ partiviis î tienne, chloritagftiç (dog* ilike for Fölclsen 

 feed) (jrön Skifer ((æt Hornbleudeinassc?), 90» S, o^ IN. 

 4|, altsaa ved Koloos, 80» S. 3 r. 



Lidt ostenfor detle Stcd, ubestemt, tæt, grün Skîfer, 

 næsten massiv (70" V. 6?)» Siden paa Veien fremdeles 

 videre mod Öst saaes ikke paa noget Sted fasl Fjeld, som 

 kunde henregnes til Urformaîionen; dog* er det troligt, at 

 denne stöder op nede ved Grönen - Elv ostenfor Galaasen^ 

 her ligge ved den vestre Elvehred hele IVde af skarp- 

 kanfede Blokke, som bestaac af den i disse Egnes Gneis- 

 feldt saa hyppigen frcmtrædende Porphyrbildning med eu- 

 ritaglig^ Grundmasse og' smaa men charahteristiske Feld- 

 spathkrystallcr» 



I Egnen ved Land -Soen, op iraod Galaascn^ moder 

 pludselig en saa stor Mængdc skarpkantede Stykker af röd 

 Sandsteens-Qvarts (med Kaolinprikker), at man her ganske 

 vist træder ind over Grændsen mellem Ur- og Ovcrgangs- 

 Forraationen. Landskabet over til Grönen-Elv, hvilket, som 

 vi för betegnede det (Pag^. 9), er en liden Platform, oq 

 som overhoved viser en jævncre Overflade end Urfjeld- 

 Terrainet pleier at fremstille og er törrcre ogf endnu mere 

 sterilt end dette, findes overalt bedækket med hine Brud- 

 stykker 3 fast Klippe sees intetsteds. At imidlerlid Urforma- 

 tionen her endnu ikke ligger dybt nndcr Overfladen, saa at 

 Sandstenen idcthöicstc kun danner et tyndt Overlag-, turde 

 være at antage ifülge den nys omtalte ved en Mæn^de 

 Urfjeldblokkc antydede Denudation af Grundformationen i 

 Grönens Dal, hvilken sid^te kun gjör et meget let Indsnidl 

 i Landskabet« 



Lige paa den anden Side af Grönen begvnder en 

 Strækning af samme Slags som den omkring: Galaasen, 



