Reise i Österdalen. 177 



decis eudnu kun paabeg>ndtc Dalgang-e til nogen anden 

 Klasse end Erosions - Dalenes» De mangfoldige Indsnidf, 

 hvori Våndene flydc (see ovenfor Pag", 18), fra den store 

 Stamme at regne til de yderste Forg^rcning^cr, som begynde 

 överst paa Höiljeldkuplerne, gjeng-ive paa det Nöiestc Bil- 

 ledet af de mindre hydrographiske Systemer, som man 

 seer udviklede i vore större Leerfeldt, hvor disse, saaledes 

 som f. Ex. paa flere Steder i Smaalehnene, ere oplagte 

 paa en nog^enlunde jævn og* fritliggende Basis, saa at de 

 selv have kunnet danne en fri Slette med tilstrækkeligt Af- 

 fald paa Siderne. Da de flere nu meer eller mindre fra 

 hinanden adskilte Grupper hidröre fra en eneste, i sit Indre 

 endnu urokke I Flötsafleining-, saa at de tilhag^eslaaende 

 Rester fremdeles meget let ere at reducere til et enkelt hredt 

 Plateau (mellcm Lördalen og' Fulu-Aaen), saa kan man her 

 ikke vente nogen bestemt Vanddelcr^ saaledes begynde 

 Loras Tillöb langt nordenfor og' Fulu-Aaens tildeels syden- 

 for den Linie, som maatte blive at ansee som den mcllem 

 disse Vasdrag^ beligg-ende Fjeldmasses Axe , naar denne 

 Masse skulde betragtcs i Lighed med virkelige Fjeldkjeder. 

 Og^ denne Overgriben af de modsalte Vandsytemer, af det ene 

 paa det åndets Gebeet, g^jentager sigf ogsaa i det Mindre 

 mellera Side -Armene, saa at Gjennemskjæring^erne tilsidst 

 blive hoist mangfoldige; paa Fulufjeld saae jeg* enkelte 

 Partier af Hovedplaleau'et igjen ved et Slagas hinanden kryd- 

 sende Raviner deelt i granske smaa, tæt sammenstaaende 

 Plalformer, som ved Bedækningen af de destruerede Lag^s 



gjort, om Urfj eldet her er naaet af Dalbunden, eller om denne 

 maasl;ee li{;ger paa nogen af de lavere Sandsteen-Afleiningcr, 

 ved hvillte, formedelst en större Fasthed hos Samme, Denu- 

 dationen standsede» 



