Reise i ôslerdalen. 191 



Stræknnigcr) eller selv hro^et farvede (spnrsoint f>aa de 

 nysiiæviitc Steder), — deels blot noget old:erl)landedc med 

 meer eller nilndrc nistbrmin Farve og' gaiishc «den Sl;î- 

 friglied (mellem Elverum og' Osen). Disse sidste saavelsom 

 de graae ikke skifrige, ßinkornige 4Jvartssandstcne gaac 

 over til Graavakke» — Ifald vi iiidskrænke dette I^avii 

 til at beleg'üc et Coiigliitiiiat bovedsag-eîigen bcslaacnde af 

 Diitidrc^ kantede eller afriindede og* ofte forskjelligartede 

 Qvartsstykker liggende i et Kit af finere Qvartsdeie og 

 Feldspatbkorn san»t enkelte Glimmcrbladc, Lcerskifer-Dele 

 o. s. v., saa anfrælTcs Masser, som tilkomme denne Benæv- 

 nelse, ber vist kun sjelden og' i et unUerorcbiet Forhold; 

 men Tilnærmelser til denne Graavakkens ebarakterisliskc 

 Typns findes, om ikke i stor Mæg-tighed, saa dog' paa ikke 

 faa Steder, deels, som nys berört, som Overgange fra 

 visse finere Qvartssandstene, deels overgaaende til grove 

 Kiselcong^lomerater, et Led af Conghitinaternes store Fa- 

 milie, som beiler ikke savnes (Graavakkebildniugerne paa 

 Trysild-Fjeldet, ved Hundsild - Bækken, nedenfor Smedje- 

 Aaen, paa Städjan^ Conglomerater i Dalarne, Jaspis -Con- 

 glomérat? ved Lima Skandse). — b. Leerskifere. Cha- 

 rakteristik Leerskifer synes at være sjelden^ med Graavak- 

 ken fölger gjerne en grov graaligsort Skiferbildning', — 

 Graavakkeskifer (Trysildfjcld, ved Smedjeaaens Ldlöb, ved 

 Städjau); videre antræffes gfrönliggraae Skifere, der nærme 

 sig Hvæsseskifer (llernæsbygden), eller virkelig ere at be- 

 nævne Leerskifer (ved Smedjeaaens üdlöb),- de rode og- 

 brune Qvartssandstene ledsages tildeels af bruunröde leer- 

 steenagtig^e Skifere og^ qvartsige leerholdige Skifere med 

 Glimmerbladc, — Sandsteenskifere (Fulnfjeld, Dalarnes rode 

 Sandstcenfeldl)5 Kiselskiferbildninger, som Hisinger omtaler 

 (sydostlig^ i Dalarnes ber omhandlede Overgang^s-Strækning) 

 IL 2. jy 



