246 Bly 1 1 



Smiths Besl.rivelse ovor Trysiltl oprogner de i denne E[jn 

 forekommende Træartcr, Bnskvæxter og* Bærarter, samt 

 nogle faa af de almindcligst bekjendte Urter. For noglc 

 Aar siden skal å^rovst Deinlioll have bcsögt Trysild^ jeg- 

 maa beklage, al jeg* ei kjendcr til Resultatcrnc af denne 

 Reise. 1 længere Tid havde det været mit Önskc at fore- 

 tage en Udvandring- til samtlige ovennævnte Egne, ikke 

 just fordi jeg lovede mig* nogen rüg- og; afvexlende Veg^c- 

 tation, hvilket de tildecls bekjendte geognostiske Forholde 

 forböde mig* at ahne^ men for efter Evne at medvirke til 

 en fuldstændigercrc almindelig* Oversigt over hele Stiftets 

 Flora, og' for at sættes Istand til at sammenligne Vegeta- 

 tionen lang"» dommens Vanddrag* med vestligere Egnes. 

 Til den Ende ansögte jeg* og* erholdt i Sommeren 1837 et 

 Rcisesiipcndiiim af 100 Spd. af det til naturhistoriske Un- 

 dersögelser bestemte Fond, for i Selskab med en af mine 

 flittigste Medstuderende, Studiosus Medicinæ Qvigstad, der 

 allerede besad gode Forkundskaber, at gjennemreise Ou- 

 dalen, Soloer, Elverum ogf saa meget af nedre Österdalen, 

 som Stipendiets Störreise og* Tiden tillod. Ifölg^e denne 

 Plan tiltraadte vi Reisen i Beg*yndelsen af Juli IHaaned. 

 Vore förste botaniske Excursioner foretoges i Skydsmoe, 

 hvor Vegetationen, uagtet Stedets korte Afstand fra Chri- 

 stiania, i flere Henseender viser en forandret Characleer. 

 Den monotone Leerjord i Forening* med Urformationen 

 udelukker allerede en stor Mæng^de af de paa Christiania- 

 Egnens Kalk og: Leerskifer hyppig^st forekommende Væx- 

 terj i disses Sted fremtræde nogle, skjönt faa, ved Chri- 

 stiania savnede Planter, der mere ynde Sumplerrainet,- hertil 

 höre Carex globularis, som her synes at have naaet sin syd- 

 ligste Grændse i IVorge, omtrent 300 Fod over Havfladen. 

 Det vestlig-ste Sted, hvor jeg; har seet den, er Hovlands- 



