bofanisk Reise. 247 



fjeld paa Modum livor den holdt sig* paa en Höide fra 1200— 

 1600 F. o. II. ElaJiiic Hydropipcr var fundcn her ved Nit- 

 tedalselvcn î Sclsfcab med Limosclla af Ovigslad. Ved 

 Bieddcrnc af-Leerelven visle Qvî{>slad mi(>' Salix alba, der 

 lier i en længere Slrækniug' syntes ndhredt i Selskab med 

 den meget almindclige Salix amygdalina. Don forstnævnfc 

 Art, der dog- maasl«ec langt tilbage î Tiden kan være plan- 

 tet, synes nu at være aldeles vildvoxende. Saavel Han- 

 plantcn som Hunplanten saaes begge af overordentlig* Fro- 

 digbed ogTykbcIse. Vi raaalle Stammer, der vare 12—14 

 Fød i Omfang. Jeg bar aldrig i Norge scet nogen, selv 

 plantet Pileart, der bar naaet dette Omfang, Ved Bred- 

 dcrne af Nittedalselven bavde Qvigstad fundel den mærke- 

 lige, for Nordens Flora nye, Græsart : C o 1 e a n t b u s s u b- 

 tilis Seid. Reicbenb. Flor. germ. excnrs. p. 30. Den 

 voxte ber som i ßöbmen, bvor den forben er funden, paa 

 oversvömmel Leerbund ved Elvebredden. Af mindre al- 

 mindelige Planter saaes i Skydsmoe Galium trifidum, der 

 ved Christiania udentvivl bar naaet sin sydligste Grændse, 

 Convallaria nuilliflora, der ved Braanaas bar naaet sin nord- 

 ligste Grændse. Den angives af Fabricius som voxcnde 

 imellem Nabsæt og* Sorgtnæs i Österdalcn, men der er 

 Grund til at betragtc denne Angivelse som mindre paali- 

 delig5 udentvivl er den forvexlet med C. Polygonatum eller 

 verticillata. Qvigstad bar ved Öieren, nedenfor Gaarden 

 Skjælver i Fedtsogn, fundet en Typba, der er forskjellig 

 fraArterne: T. latifolia og T. angustlfolia og synes mcest 

 at nærme sig Typba palustris c 1 a v a g r a c i 1 i Caspar. 

 Baubin. Theatri Botanici p. 340. Fra T. lalifolfa adskiller 

 den sig ved smalere Blade, og nærstaaende Han- og Hun- 

 ax. Den er ved samme Mærker med Undfagclse af de 

 flade Blade forskjellig fra T. elatior (Bönningb.) Reicb. Fl. 



R 



