botanisk Reise. 249 



Fra Skydsmoc çifc Reihen over Lllcusagcrs Leerslct- 

 ter til Store -i\æs. Vegetationeii er i disse E{>ne censfor- 

 migf, og^ forandrer först sin CJiaractccr, naar man nærmer 

 sig: Glommcns Vanddraç i Store IVæs og^ Oudalen. Fa- 

 bricius anförer Hypocliæris radicata som voxendc imeilcm 

 Skvdsnioe og' Stationen 3! oc i IJllensager. Dette er sik- 

 kerligen en Feiltagelse. H. radicata ßndcs i Norge kun 

 paa YestkyÄten. Den af Fabricius seetc Plante er den i 

 disse Egne alniindclige H. macnlala. I Næs forsvindc lidt 

 efter lidt Leerjordens Væxtcr, saasom Ononis arvcnsi?, Ilie- 

 racium præmorsum, og Sandplanler, saasom Agrostis »pica 

 venti, Erigecon acre, Salix dcpressa ni. fl, blive alminde- 

 lige. Ved Bredderne af Glommen sees Salix daphnoides 

 almindclig, og paa Myrene langs ved Veien imeilcm Her- 

 berg og Dystebro bogyndcr Juncus stygius at vise sig hist 

 og her tilligemed Splacbnum tenne. Splacbnum rubrum 

 er ogsaa ber funden af Wolf. 



Fra Stationen Ous gjorde vi en Sidetour nordeftcr 

 til Storsoen i Oudalcn, hvor vi i 4 — 5 Dage opboldt os 

 paa Gaarden Berg. Vi excurrcrcde omkring Soen og i de 

 böitliggcnde moradsige Skovaase, der paa Östsiden liæve 

 sig til en Höide af 12 — 1600 Fod over Havet?. Soens 

 Vandspeil er vel omtrent af samme Höide over Havet som 

 Glommcns nedenfor eller Wjösens, omtrent 400 eller imei- 

 lcm 4 og 500 Fod. Jeg slutter dette deraf, at Glommens 

 Vand stiger i Flomtiden op igjennem Ousciven lige ind i 

 Storsoen. Bjergene ere bedækkcde med tætle Gran- og 

 Fyrrcskove, samt noget Lövskov, bcstaacnde af Esp og 

 Birk. De kjælnere Lovtræer, Asken, Lönnen, Linden, 

 Egen og Eimen savnes aldeles, ligesom noglc i det nær 

 tilgrændscndc Hedemarken almindeligc Buskvæxter, saasom 

 Loniccra Xylosteum, Corylus Avellana m. fl. og Vegela- 



