om en Tracliypterus. 288 



böier sij>* dorpaa efterliaanden lilbage og* fortsælles i en 

 Biiciinie af samme Coiivexitet rundt Benenes nederste Rand ; 

 hag-estc Rand, som lig^ger 2^^ Tomme fra Underl»jæbens 

 Spidse, naar Munden er InKket, er oven til indadhöict ogf 

 sintter der spjennera ^ af Længden nmiddelbar til INæsebc- 

 nets o(>' Suborbitalbenenes forreste Rand, længere nede j>jör 

 Randen en Röining- lænjjere tilbajje, 0(y naar Overkjæbeii 

 er lilbajjetruhken, ligger Kanten af denne ßöining' lige ned 

 for Orbitas forreste Rand. Op imod överste Rand bave 

 Overk jæbebenene en Tyhbclse af omtrent 1^ Linie, foröv- 

 rigt ere de tjnde som Perg-amcntslameller^ deres Overflade 

 er ved tynde Reenfibre deelt i Fordybninger og* Fnrer, 

 som i överste Trediedeel danne Celler, men længere nede 

 lobe som Radier oven fra og* nedad. Saavidt jeg- blinde 

 see, ere Overbjæbebenene fastsbiltede til Mellembjæbebenene 

 og* bunne saaledes ikke bevæges uden i Forening- med disse. 

 Underbjæben, som paa Siderne tildeels bcdæl.kes af Over- 

 bjæben, bestaaer af to triangulære Beenpladcr; disse bave 

 samme Höide som Længde nemlig* 3.V Tomme, altsaa om- 

 trent § af Hovedets Læng-de, og* deres bågeste Rand, som 

 indebolder den anförte Höide, indtagcr de f af Hovedets 

 lodrette Höide tvert over ved samme. Naar Munden er 

 lukket, li;;gcr Cnderkjæbens Spidse omtrent ^ Tomme uden 

 for Overkjæbens Rand, derimod synes denne foran at rage 

 kun ubelydelig-t ud over Underkjæbens överste Rand. Bå- 

 geste Rand af CJuderkjæbebehene ligge i Linie med For- 

 randen a f Orbita. Lnderkjæben er meget smalere end 

 Overkjæben, 4 — 6 Linier fra Midten af Randen 3 inden 

 Beenpladerne !)öie sig* imod binanden , bar den tvert over 

 kun en iJredde af 10 Linier. IJnderkjæbebenenes överste 

 Rand er svagt nedadböiet, den bar i lige Linie en Længde 

 af 3 Tommer 5 forreste Raud, som er temmelig skarp og* 



