286 Stu wit z 



til stærl;l frcrnsfaaciide, længere bag-, livor Hovedet er mere 

 lîjodrigt, er deii ikfce saa skarp, do(»' ender Buen Lag-, Iivor 

 tillige Orbitas bågeste Punct cr, i en stærkt fremspringende 

 Kant. Der hvor Orbitalbuen foran tager en vertieal Ret- 

 ninga, löber fra Randen af Orbita en Kant op imod Pande- 

 fladen; umiddelbar foran og' nedenfor samme ligger I\æse- 

 huulbeden under en noget opsvulmel Forböining', der ender 

 foran med Randen af Næsebenet i en afrundet Kant,- Næ- 

 scbullct, som er lidet og* rundt, ligger i Forliöining-ens 

 opad vendende Flade omtrent 6 Linier fra Orbita eller 

 midt imellem samme og* Overkjæbebenets bågeste Rand. 

 Gjelledækkets överste Ende slutter sig- umiddelbar til den 

 fremstaaende Kant i bågeste Rand af Orbila; dets forreste 

 Ende hviler paa den fremspringende Kant i nederste Hjörne 

 af Underkjæbebenet. Det egentlige (jjellelaag- er en ure- 

 gelmæssig- femsidet vifteformet Beenlamelle, dets Læng;de 

 er omtrent lüg' Orbitas Diameter; dels överste Ende er 

 spids, men imod nederste Ende er Bredden liig- omtrent | 

 af Længden. Överste bågeste Rand löber fra Gjelledæk- 

 kets överste Ende skraat nedad og- bagud omtrent igjennem 

 § af Længden, Randen löber derpaa omtrent halvt saa 

 langt i en mere vertieal Retning- nedad og- dercfter lig'e- 

 saa langt skraat nedad og' forud mod Undergjellelaaget, 

 der tilligemed Forgjellelaaget bedækker det egentlig^e Gjel- 

 lelaags underste og^ forreste Rand. Forgjellelaaget, som 

 har en ttiangulær Form, indtager hele forreste Side afGjel- 

 ledækket; saaledes slutter dets överste Ende til den frem- 

 staaende Kant i Randen af Orbita, og- dets nederste eller for- 

 reste Ende til Kanten i hageste Hjörne af L^ndcrkjæbebc- 

 net. Dets forreste Rand, som omtrent er saa laug' som Ho- 

 vcdets Höide ved hageste Rand af Underkjæbebencne, dan- 

 ner en lang-strakt Bue af ringle Goncavitetj langs denne 



