334 B. M. Keilhau 



mationer^ hvorfra dojf Jædereii og* Lister med deres vid- 

 Jöfligc Sand- og Gruiis-Lag gjörc en Undtagelse. 



BJandt de geologiske .Spörgsmaale , som frembyde sig^ 

 til Besvarelse i Chrisliansands-Stift, er det et af de vigtig- 

 stc, som angaaer deu herværende Deeî af de gaakaldfe Lang- 

 fjelde, forsaavidt samme betrag tes som Fjeldkjede» Frem- 

 deles af stor geologisk Interesse ere i dette Stift ogsaa de 

 erratishe Blokkes Forholde, og de i Fjeld-Overfladen ind- 

 ridsedc Striber eller overhoved de paa denne forhaandea- 

 værende Merker, som antyde en efter en uhyre Maalestok 

 foregaaet mpchauisk Procès 5 der synes at have virket paa 

 hele Landet, det være nu enten ved Flytningen af Blok- 

 hene og- af den med dem fulgte mere smaat söndermalede 

 Detritus — ved den "petridelauniske Flod", efter Sefström's 

 Hypothese — , eller anderledes. 



For Mineralogen og Bjcrgiechnikercn er Nedenæs-Fog- 

 derle et af de merkværdigste i hele Landet; ellers fore- 

 komme særegne Mineral- og Erts - Leiesteder i dette Stift 

 ikkun i Tellemarken med noget större Hyppighed. 



Som en Folge af del mindre Tillokkende ved Egnen 

 ere da ogsaa mange Trakter af Stiftet, og dette navnligen 

 de indre, deels kun lidet, deels endnu slet ikke blevne be- 

 sögte af Bjergkyndige. Dr. Naumann , nu Professor i 

 Freiberg, kom i 1821 fra Tellemarken gjcnnem Valle og- 

 Bykle 5 nogle Aar senere (1825?) reiste Prof. Esmark gjen- 

 dem Sætersdalen; för (i 1822) havde han fra Lyngdal gjort 

 en Excursion over Egen og Fjotland til Siredals - Våndet. 

 Men fra disse Beiser haves kun faa Optegnelser. Endnu 

 mindre besögt var Trakten vestenfor Sælersdalen. I 1810 

 kom Krigsraad Flor paa sin okonomiskc Reise til Lister og^ 

 Jæddcrcn (Top. Stat. Saml. af Scisk. f. Norges Vel, L D., 

 2 B.) til det saakaldlc Blyanlsbrud ved Unabcu i Fjotland, 



