Reise i Lister- ojy Maiidals-Aml. 237 



II aal an (I sli c ien, i MK nordlig- ovenfor Mandyl, 620 

 F. (K. 1839). — Omtrent /^ Miil videre mod IX. er Heien 

 raaaskcc 50 F. Iiöiere 5 ellers dominerer det maalte Sted hele 

 Omegnen, der indad Landet saaes at udhrede sig som et 

 Hav af Klipper uden nogen hetydeligcn fiemslikhcnde For 

 höining. Kun i det blaa Fjerne, henad Evje (?), tvcnde 

 korte over del almindelige Niveau opsligende Fjeldrygge. 



DetHöieste af Veien raellemLenefjorden og 

 Lyngdal, 328 F. (K. 1839). — Passet mellem Lenefjor- 

 den og Vigeland turde være lidt höiere, kansfcee 400 F. o. 

 H. — Enkelte Bjergtoppe i Omegnen synes at nærme sig 

 et Niveau af 1000 F. 



Marköe-Fyr "er opfört 70 Favne i Höiden fra V^an- 

 det." Top. Journ. 12 IL, P. 56» Endnu flere af de her- 

 værende vilde, ruinformige, lige fra Soen opstigende Kup- 

 pepartier turde være over 400 F. hoie. (Lindesnæs Fyr- 

 taarn, Lanternen^ 149 F. o. H). 



Skydsstation Tjömsland, 760 F. (K, og Seil 

 1839). — Lidt ovenfor Tjömsland er Veien kanskee 50 — 

 100 F. höiere, og Passet mellem Tjömsland og Opofte 

 turde naae 900 F. 



Homsnypcn eller Homsknihen, 1500 F. (Seil, 

 1839). — Dette Fjeld er tilligemed Kalesknihen, der er af 

 samme Höide og: kun ved en smal Bjergrift adskilt fra 

 hiint_, formodentlig det meest fremragende Punkt af den 

 Bjergmasse, der mellem Lyng^dal og Ofte - Fjorden slutter 

 sigf til Qvinnesheien som et Tillæg^ til denne i Syd. 



Höieste af Veien östlig ovenfor Rörvig, 644 

 F» (Seil, 1839). — Bjergstrækningen er vildt sönderrevet:; 

 en i merkværdig. Grad rye Fjeldnatur er den , man skuer 

 ud over fra Holderne ved Stalleland nordenfor Opofte. 



Passet over Foslands heien eller det Höieste af 

 IL 4. Y 



