344 B. M. Keilhau 



Flekkefjord maa visfiioli i del Hele betegnes som Gneis ^ 

 men mange Sliikler nærme sig meget, andre mindre den 

 eiendommelige Bildning, som Esmark kaldte IXorit^ Lage- 

 ne ere her meer eller mindre fuldkommen horizontale. 



For at folge Kysten, gaae vi et Stykke tilbage: I Fin- 

 ncsund lidt vestenfor Svinöer, Gneis i tykke granitagtige 

 Lag med tynde, glimmerrigc og lildeels hornblendcrige Mel- 

 lemlag, 10 — 20^ N. 4|. Ved Kongsbryggen paa Spanger- 

 eid, Gneis^ SO^' Ö. 6|; i denne Egn ogsaa næsten horizon- 

 tale Lag» Yderst ved Liidcsnæsset, granifisk Gneis, til- 

 deels med Granater, med tynde glimmerrige Mellemlag, me- 

 get constant 60—80« S. 5| r. e. M. Ved Hillegaren, lidt 

 östcnfor Næsodden, syntes steil nordnordvestlig Indskyd- 

 ning at herske. Fra IXæsset henad Fahrsund er Gneister- 

 rainet saa granitisk, at Skiktning neppe bemerkes 5 Bjergar- 

 ten er dog kim en Modification af den ved Opofle- Våndet 5 

 inderst i Oftefjorden indeholder den igjen glimmerrige Lag, 

 60—70« Ö. 8f r. e. M. Ved Gaarden Aasen, ^ Miil ve- 

 stenfor Fahrsund, fremstihkende Gneis midt inde i Sand- 

 trakten, 40« N. 2. 



Hele Hitteröen bestaaer efter Esmark af "INorit", hvor- 

 af den almindeligstc Varietet angives som blaalig, en anden 

 som hvid IVorit. Vi fandt fordetraeste en uskiktet grani- 

 toidisk Bildning, bestaaende af smudsigl bruun Feldspath, 

 hist og her med Hypersthen» Langs Stranden sydostlig, 

 östlig og nordostlig ved Basvaag forekomme Gange deri af 

 Qvart«, röd Feldspath (charakteristisk Orthoklas) og Glim- 

 mer; en meget vel uddannet Feldspath -Krystal, som jeg 

 fandt her, var ikke mindre end tre Fod i Omfang. De 

 samme Gange ere merkelige formedelst Indholdet af el her 

 opdaget nyt Mineral, hvorom nedenfor i Tillæget til nær- 

 værende Beisebcretning. Tank har antegnet, at der ved 



