Reise i Lister^ og* Mandals-Amt. 365 



tcdc et Olcblik, viste Grundvats-Fjeldet si(>', en bred Kuppel 

 omtrent i en lialv Miils Afstand mod Ö. 8|j det skal være 

 del Löieste Punkt paa Knabeheien, som igjen ansees som 

 eo Deel af llckfjeld. De nærmere Fjcidkuppeler omkring* 

 Veien vare kanskee 5 — 700 h\ böiere end dennes Kulmi- 

 nationspunkt. INoget længcre ben, bvor man begynder at 

 stige ned til Qvincns Dal, faaer man see et meget stort Stykke 

 af Bjergstrækningen meilem denne og Siredalen,* den er 

 neppe lavere end den, bvorpaa vi befandt os; den er ikke 

 nogen jævn Ryg , men ganske ligesom den ösfligi^ Fjeld- 

 strækning^ er den besat med böiere og lavere Kupler. 

 Hovknuden, maaskee den betydeligste af disse, skal i Höide 

 overgaae Fjeldene benåd Knaben. Det tykke Veir bindrede 

 os i at see den tydeligen. Enkelte Snepletter viste sig* 

 ogsaa paa den vestlige Strækning. Endnu et Par Skridt 

 videre og vi bavde Qvinen fossende i dens vilde Dal un- 

 der os; biinsides, oppe i en Fjeldbarm, Salmelie, og* nær El- 

 ven, Solbom, begge Gaarde under Tonstad Sogn 5 paa denne 

 Side, paa flade Marker umiddelbar ved Elven, Knabenæs 

 under Fjotland. Ellers nede i Dalen lidt Birk og" Furre. — 

 Paa Knabenæs erholdtes en Baad for at komme over Elven; 

 Hestene maatte svömme. Qvinen, her 1567 F. o. H., giver 

 sig^ just paa dette Sted et Öiebliks Hvile^ gjennem en trang^ 

 Klippeport styrter den sig' strax igjen videre nedad. 



Ved Knaben, i den her sædvanlige uskiktcde Gneis med 

 uduierket ligeformig^ Struktur, en liden Zone af den alrøin- 

 delige Urgneis, hvori graahvide og' mörkegraae Baand vexle 

 med hinanden, og* hvor altsaa Lagstrukturen er særdeles 

 tydelig, 600 (). 7J, 6|, 10— 50» Ö. 7|, 6^, d. e. N. 5f r. — 

 Paa Höiden over .Knabe-EIvs Dalen, i den uskiktede Gneis, 

 hvilken her igjen er meget lig Stövleknudens, en liden, l^ 

 Alen aiægtig* Indleining af sortegraa glimmerskiferagli-g' 



