378 B. M. K e i 1 h a u 



gansfee fiildkomnien Granit^ ualmindelig- rîg' paa graa Qvarts ^ 

 ikkun dens rode OrtLoklas-Krystaller minde endnu om den 

 sædvanlige jiorphyraglige Bildning, Denne Granit og eu 

 Bjergart noget Jig den ved Salmelie eonstituere Grubbaa, 

 idet de formodentlig forlöbe sig i liinanden. — Paa Jogle- 

 Fjelds Sydside, meget qvartsrig, grovkornig Granit^ paa 

 INordsiden igjen de hidtil saa sædvanligen antrufne Granit- 

 Gneisbildninger^ dog her begynde disse at afvexle byppigeu 

 med mere almindelig Gneis af tydeligere Skifer- og Skikt- 

 struktur, en Bildning, der da ogsaa ber, saaledes som den 

 ellers pleier, i enkelte Baand optager Hornblende. Lige til 

 Haabellercn fandtes Sammensætningen af Gneistcrrainet at 

 vedblive saaledes 3 alt ovenfor blev ytret, at det formodent- 

 lig er i Sammenhæng dermed, at Landskabet i denne Egu 

 er mindre sterilt, end nedenfor, saasom om Qvifjordcn» 

 IVordostlig paa Jogle- Fjeld befandtes den graa Gneis med 

 hornblendeboldende Baand at falde 40—80» S. ^y 3, 3i, 

 d. e. S. 1| r. 3 paa Veien mel lem Öyar- Våndet og Haahel* 

 leren, de samme Bjergarter, 50 — 80» N» 4, 4J, 5, d. e. N. 

 3^ r. (Ved Vadestedet over den vestlige Arm af Öyar-V. 

 syntes en der forekommende utydelig skiktet Gneis at falde 

 60» V. 9). 



Omkring det trange Pas ovenfor Falkedalen danner 

 Stedets uskiktede Bjergart vældige Klipper med paafaldende 

 afrundede Former, ikke ulige dem, som man seer ved Chri- 

 stiania-Fjordens ydre Syenit-Kyster, og hvis Afrunding be- 

 stemt skyldes den store Frictions - Procès. 



27de Juli. Paa Haabelleren. — En Hviledag var, især 

 efter Gaarsdagens Besværligheder, hieven nödvendig, og 

 deane tilbragles da her. Stedet, 2804 F. o. H. og omtrent 

 100 F. over Elven, har sit Navn — Haahelleren, Haaghel- 

 deren d.e» deo hoie Heller — af en af disse Klippchvæl vinger. 



