398 B. M. K e i 1 h a u 



rere, især paa Vestsiden, som tîllige er mindre steil. De 

 velbyggede Gaarde Sandsmarlt udgjöre en heel Grænd, 

 liggende opad den lövrige Bjergslîraaning. Lidt nedenfor 

 naaer man Enden af den lange Söe, og betroer man sig til 

 Strömmen, som forbinder Siredals- Våndet med det kanskee 

 et Snees Fod Javere liggende Lunde - Vand , saa kommer 

 man efter faa Öieblikkes pîiisnare Fart ind i det sidste. 



Vi landede ved Flikeidet, hvor et kort Pas af maaskee 

 400 F* Höide er at overstige, för man naaer Lavolden ved 

 det Inderste af et lidet Vasdrag, som kan befares med Baad 

 Jige til Flekkefjord» — 



Ved Siredals -Våndet er den herskende Bjerg^art atter 

 en meer eller mindre massiv Gneis, som deels er porphyr- 

 aglig" formedelst store indvoxede Feldspalh-Krystaller, deels 

 ogsaa er ganske granitisk. 1 Nökhelleren - — og, som det syn- 

 tes, paa flere Steder, hvor lignende mindre Huler have dan- 

 net sig' — er Bjerg^arten modißeeret i en Retning, hvori 

 ellers Talk- og Speksteen - Bildninger pleie at fremkaldes f 

 her bemerkedes dog* kun Chiorit- og' Grönjord i den foran- 

 drede more Gneismasse 5 etsteds, hvor den er druset ogf 

 hvor et Slags Gangdannelse er forhaanden, fandtes Kalk- 

 spath. Bergkrystaller, lidt Flusspath eller rettere Flusjord 

 og Jernglandspartikler. Faldet her er 30 — 40^ Ö, 6^, d. 

 e. IV» 51 r. Dette eller et endnu mere ret östligt eller maa- 

 skee endog lidt sydostligt Fald er Regel omkring hele Sire- 

 dals -Våndet, og" derved skeer det, at medens Östsiden næ- 

 sten overalt har steile Yæ^'^^, fremfræder Vestsiden, især 

 ved den sydlige Halvdeel af Soen, med en jævnere Skraa- 

 ning-. — Omtrent en Miil fra Våndets Sydende, ved Öst- 

 siden, mörke glimmerrigc Baand i massiv porphyragtig^ 

 Gneis-Granit, 50<^ Ö. 8; paa samme Side, en halv JUiil 

 ovenfor Sydenden, almindeligp graa Gneis med lysere og 



