Om Jernet som Kanonmaterial. 31 



Navnet Speiljernsubstants, fordi, som sagt, Speiljeriiet 

 afgiver de bedste Prøver paa det; 2) en væsentlig ko mig 

 af en meget varierende dunklere Farve og mere metallisk 

 Glands, der tilhører det m e t a 11 i s k e J e r n. Da, som sagt, 

 Chancerne for en ordentlig Krystallisation i Jernet ere over- 

 ordentlig smaa, finder man som oftest kun i en eiendommelig 

 kornig Struktur og under særegne Omstændigheder i en 

 karakteristisk Gruppering Antydninger til den regulære Kry- 

 stallisation, som det metalliske Jern besidder. Større Kry- 

 staller udvikle sig kun under ganske særegne Betingelser, 

 og ligesom disse altid ere gjennemvævede af Grafitblade, 

 saaledes gjennemsættes ogsaa denne kornig-krystalliniske 

 Masse stedse i høiere eller mindre Grad af Grafit, hvorved 

 de forskjellige Farvenuancer betinges ; endelig 3) en væsent- 

 lig b la di g Substants med dunklere Farve og skimrende 

 Glands, stundom, men sjelden med Antydninger til rhombisk 

 Krystallisation; denne er Grafit, mer eller mindre for- 

 urenet. 



For at tage et Exempel vil man altsaa efter dette have 

 at opfatte en Rujernanalyse, der angiver et vist Procenttal 

 Jern, et vist Procenttal kemisk bundet Kulstof og et do. 

 Grafit, saaledes, at man først beregner, hvormeget af det 

 metalliske Jern den fundne Mængde kemisk bundet Kulstof 

 kræver for at danne Forbindelsen Fe^ C. Rujernets Be- 

 standdele blive altsaa: åen resterende Mængde metallisk 

 Jern -f- den beregnede Mængde Speiljernsubstants -j- den 

 fundne Mængde Grafit, og ligedan for Stangjern og Staal. 

 Nu optræder der, som bekjendt, i Staal og Stangjern, men 

 isærdeleshed i Rujernet, mange andre Stoffe, end Jern og 

 Kulstof, navnlig Mangan, Svovl, Fosfor, SiKcium o. s. v.; 

 af disse maa Svovl, Fosfor og tildels Silicium antages del- 

 vis at kunne træde istedetfor det kemisk bundne Kulstof i 



