88 C, W. Carstens. 



pression maa gjøre den samme Skjelnen mellem en langsomt 

 virkende Kraft og Stödkraft, som ovenfor er gjort for den 

 absolute Fastheds Vedkommende. Derimod vil der med 

 Hensyn paa et Kanonmateriales Kompresfibilitet blive Spørgs- 

 maal om Elasticitetsgrændsen og Elasticitetsmodulen lige- 

 ovei*for en komprimerende Kraft. Af de temmelig ufuld- 

 stændige Forsøg, man her har, synes det at fremgaa, at 

 ogsaa Yærdierne for Elasticitetsmodulen ligeoverfor en Kom- 

 pressionskraft variere mindre, end ligeovei-for en Strækkraft, 

 men at de dog ere mindst for Rujern. Hvad dernæst Elasti- 

 citetsgrændsen angaar, saaangives denafWiebe*) for Stan g- 

 jern = 28,400 og for Rujern = 23,700, medens den samme 

 Forfatter angiver Elasticitetsgrændsen ved Strækning for 

 Stangjern = 20,500 og for Rujern =z 18,500; altsaa skulde 

 for begg3 Elasticitetsgrændsen ved Kompression ligge høi- 

 ere og for Stangjern høiere, end for Rujern. For Staalets 

 Vedkommende falde sandsynligvis disse Værdiev ved Kom- 

 pression mindst ligesaa høit, som ved Strækning. 



For at faa et Begreb om Betydning en af et Kanonmate- 

 riales Kompresfibilitet, gjør vi maaske rettest i helt at be- 

 nytte en Fremstilling af Rodman i hans „Reports etc." 

 Rodman paaviser først, (Pag. 221) at Tilvæxten i Løbets 

 Diameter, hidrørende fra Kompressionen, i en Kanon et 

 Kaliber tyk er lig en Trediedel af den totale Kompression, 

 som et Prisme med Iløide lig Løbets Diameter vilde under- 

 gaa, naar det paavirkes af en komprimerende Kraft pr. 

 Kv.tonune. lig Gaspressionen pr. Kv.tomme af Lobet. ,,Naar 

 man, sv^cy han, t;i'iiker sig en given Pression mod Kanon- 

 hJbet, medens Kanonens ydre Diameter ved et ellet andet 

 Middel er hindret fra enhver Udvidelse eller Forøgelse, saa 



') Die Maschinenbaumaterialien, Stuttgart 1853. 



