234 A Ul und Hella n d. 



rykket Leiet omtrent 10 Meter mod SO. Sletten gaar fra 

 NV til SO; Ilovedleiet, der ligger paa den sydvestre Side af 

 Sletten falder mod NV; det mindre, forrykkede Leie falder 

 mod SO. Skiferne ved Gruben stryge mod SV 235*^, Faldet 

 ved Hovedleiet er mod NV variabelt fra 34" til 60". I Dagen 

 ved Indgangen til Stollen, der er drevet efter Leiestedets 

 Strøg, staar Kis af 0.9 Meters Mægtighed, og over denne i 

 det Hængende ligger Kvartsit med Mægtighed afvexlendc 

 mellem 0.2 og 1 Meter. Dette Lag af Kvartsit følger Leie- 

 stedet i det Hængende hele Veien, undertiden dog med Ski- 

 ferpartier imellem dette og Kisen. I Dagen falder Skiferen 

 med Kisen mod NV. men paa Dybet begyndcr Leiet at falde 

 stærkere, saa at det snart stiiar lodret. Hvorledes Skiferen 

 bøier sig sammen med Kisen kan man iagltage i Dagen i 

 Stollens Niveau Allerede ved Stollens Mundtloch har Ski- 

 feren og Leiet i Fyrsten Fald mod NV 34", men ved Saalen 

 ()0" Fald. I henimod 20 Meters Dyb er Leiet aldeles lodret. 

 Leiets Mægtighed er forskjelHg ; det viser størst Uregelmæs- 

 sighed i den hængende Side. idet Kvartsiten sætter ind paa 

 og fortrykker det; saaledes er det nogle Meter under det 

 Sted, hvor Faldet blev lodret, kun 4 til 0.5 Meter mægtigt. 

 paa andre Steder vider det sig ud til 3 Meter: den sædvan- 

 lige Mægtighed er imellom 1 og IA\ Meter. Mægtigst var 

 det 40 Meter under Stollen. Efter Strøget har man i Stol- 

 lens Niveu forfulgt det over 30 Meter; mod Sydvest gjen- 

 stanr her ved Stollens Ende Kis af 0.4 Meters Mægtighed. 

 Mod SV kiler det sig altsaa ud. I denne Retning kan man 

 og-aa forfølge rustfarvede Raand hen over Fjeldmarken. 



Paa den nordøstre Side af den omtalte Slette tinder man 

 Leiet ipycn forrykket 10 Meter mod SO. Her staar Leiet 

 med Fald mod SO med 5 Meters Mægtighed. Leiet er her 

 forfulgt med en Ort. -• 



