Ertsfoiekomster i Søndhordland og paa Karmøcn. 241 



tynde sorte Striber af kulholdig Skifer, der er fordelt med 

 saa smaa Mellemrum, at Kisen stedse springer efter disse 

 Skiver, saa at den ser ganske sert ud. Kun paa Tver- 

 bruddet kan man se Kisens egen Farve. Strukturen er 

 ganske tæt, Farven er eiendommelig leragtig graa; almin- 

 delig er Kisen fuld af smaa Aarer af Svovlkis med almin- 

 deligt Udseende. Saavel Svovlkisen som Blandingen af 

 Kvarts og Magnetjern er hyppig gjennemsat af tynde Aarer 

 af Kvarts. I Grubevæggen staar 3 Svovlkislag af en Mæg- 

 tighed omkring 1 Meter. 2 smaa Kalkspatgange gjennem- 

 sætte Forekomsten. I et Druserum i en af disse var Kalk- 

 spaten krystalliseret i Romboedre. I> y sæter Grube erligeledes 

 et Dagbrud med en Forekomst som Rostnæs. Ogsaa her 

 ledsages Ertsen af en eiendommelig Blanding af Kvarts og 

 Magnetjern, dog ikke i saa betydelige Masser som ved Rostnæs. 



Li Ile bø Grube (Fig. 14). 



I Strøgretningen fra Nysæter Grube ligger Lillebø Grube, 

 hvor man ligeledes har arbeidet paa Svovlkis. Denne 

 Grube udmærker sig ved de umaadelige Masser af Kvarts 

 blandet med Magnetjern, som her optræde. Ertsen fore- 

 kommer i Skifer. Nærmest Skiferen staar ved den nord- 

 nordøstre Side af Leiestedet Svovlkis af indtil 2 Meters 

 Mægtighed; derefter følger den ovenfor omtalte Blanding 

 af Kvarts med Magnetjern ved Gruben med en Mægtighed 

 af 32 Meter. Strøg SSV. Fald ViW 50'. Denne Blan- 

 ding af Kvarts og Magnetjern, som optræder ved disse Gru- 

 ber, er tæt, saa at man ikke kan adskille Kvartsen og Mag- 

 netjernet. Jeg vil anslaa Gehalten af Jern til 20 pCt; den 

 virker paa Magneten dog ikke meget stærkt ; der er hyp- 

 pig forurenet med Svovlkis og med Aarer af Kvarts. Dette 

 Lag af Kvarts ug Magnetjern kan man forfølge i Strøgret- 



N. Mag. f, Naturvidensk, XVIII. B. III. H. 16 



